Главна страна — разлика између измена
Нема описа измене |
Према резултатима гласања ознака: уређивање извора (2017) |
||
Ред 38: | Ред 38: | ||
|За читаоце = |
|За читаоце = |
||
*[[{{str trim|{{replace|{{Текући изабрани спискови}}|''|}} }}|<span class="mw-ui-button">Цео чланак</span>]] |
*[[{{str trim|{{replace|{{Текући изабрани спискови}}|''|}} }}|<span class="mw-ui-button">Цео чланак</span>]] |
||
*<span class="nomobile">[[Википедија:Изабрани спискови|<span class="mw-ui-button mw-ui-quiet">{{Број ИС}} {{plural:{{Број ИС}}|изабран списак|изабрана списка|изабраних спискова}}</span>]] [[Датотека:Rekommenderad |
*<span class="nomobile">[[Википедија:Изабрани спискови|<span class="mw-ui-button mw-ui-quiet">{{Број ИС}} {{plural:{{Број ИС}}|изабран списак|изабрана списка|изабраних спискова}}</span>]] [[Датотека:Rekommenderad.svg|20п|text-bottom|Симбол за изабране спискове|link=]]</span> |
||
|За уреднике = |
|За уреднике = |
||
*[[Википедија:Изабрани спискови/Гласање|<span class="mw-ui-button mw-ui-quiet">Кандидати</span>]] |
*[[Википедија:Изабрани спискови/Гласање|<span class="mw-ui-button mw-ui-quiet">Кандидати</span>]] |
Верзија на датум 15. октобар 2023. у 01:27
Жарко Зрењанин
![Споменик Жарку Зрењанину у Зрењанину испред зграде бившег Комитета](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Zarko_Zrenjanin_monument.jpg/90px-Zarko_Zrenjanin_monument.jpg)
Жарко Зрењанин Уча (Избиште, код Вршца, 11. септембар 1902 — Павлиш, код Вршца, 4. новембар 1942) био је револуционар, учесник Народноослободилачке борбе, један од организатора устанка у Војводини и народни херој Југославије.
Године 1923. завршио је Учитељску школу и службовао у селу Канатларци, а потом у родном Избишту. Бавио се и просветитељским радом. Године 1927. је постао члан илегалне Комунистичке партије Југославије, а убрзо је постао секретар Окружног комитета КПЈ за јужни Банат. Године 1933. је био ухапшен због издавања илегалног комунистичког листа и осуђен на три године затвора. Након изласка са робије 1936. године, наставио је са партијским радом радећи на обнови партијских организација у Војводини. Крајем 1938. је обновио рад Покрајинског комитета КПЈ за Војводину, а 1939. године је постао његов политички секретар. Због политичко-револуционарног рада био је више пута хапшен. Године 1940. изабран је у чланство Централног комитета КПЈ. По окупацији Југославије, 1941. године организовао је припреме за ослободилачку борбу у Војводини. Највише је радио у Банату и иницијатор је стварања партизанских одреда и њихових првих оружаних акција.
ФК Текстилац Оџаци
![Грб ФК Текстилац Оџаци](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sr/thumb/3/38/Grb_FK_Tekstilac_Odzaci.svg/90px-Grb_FK_Tekstilac_Odzaci.svg.png)
Фудбалски клуб Текстилац Оџаци је српски фудбалски клуб из Оџака који се тренутно такмичи у Војвођанској фудбалској лиги Север, четвртом такмичарском нивоу српског фудбала.
Клуб је основан 1919. године као Оџачки спортски клуб и од 1928. се такмичио у I разреду суботичког подсавеза. Када је основан Оџачки спортски клуб, боје клуба су биле црвена и црна, касније је променом имена у Текстилац уследила и промена клупских боја у плаву и белу. Прве утакмице клуб је играо на Вашаришту, а од 1928. године игра на садашњем стадиону који сада носи назив Градски стадион. Оџачки спортски клуб је одиграо прву ноћну утакмицу у Војводини 25. јула 1936. године против Рапида из Беча. У пролеће 1941. године клуб је иступио из Југословенског Ногометног Савеза и приступио лиги Немачких тимова. Након Другог светског рата поново је приступио фудбалском савезу Југославије и наступао у трећем нивоу такмичења. Након распада Југославије, клуб је наступао у такмичењима Фудбалског савеза Војводине.
Статистике каријере Ендија Марија
![Енди Мареј са победничким пехаром Синсинати мастерс турнира 2008. године](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Andy_murray_cincy_2008.jpg/90px-Andy_murray_cincy_2008.jpg)
Енди Мари је британски тенисер. Провео је 41 узастопну недељу као први тенисер света. До прве позиције је стигао 7. новембра 2016. Са 29 година, постао је други најстарији тенисер који први пут долази на чело АТП листе. На другом месту се нашао још 17. августа 2009. па тако држи и рекорд за најдуже чекање једног играча да после другог стигне на прво место (7 година, 82 дана).
Поседује 46 титула у каријери што га ставља на четврто место међу активним тенисерима. У периоду 2006—2017 освајао је макар једну титулу и имао минимум 25 победа по сезони. На турнирима мастерс серије тријумфовао је четрнаест пута, на седам од девет такмичења (једино му недостају Индијан Велс и Монте Карло). На турниру у Лондону (Квинс клуб) има освојених рекордних пет титула. Гренд слем турнире је освајао три пута, Отворено првенство САД 2012. и Вимблдон 2013. и 2016. Први је Британац победник Вимблдона у појединачној конкуренцији још од Фреда Перија 1936. Један је од десет тенисера у опен ери који су играли у сва четири гренд слем финала. Први је тенисер са освојене две златне олимпијске медаље у појединачној конкуренцији, у Лондону 2012. и Рио де Жанеиру 2016. Такође, на ОИ у Лондону је освојио и сребро у конкуренцији мешовитих парова са Лором Робсон.
Вести
- 30. август — За време државне посете француског председника Макрона Србији потписан је уговор о испоруци 12 борбених авиона Рафал српском ратном ваздухопловству.
- 30. август — Представници паралелних структура власти у Приштини су у пратњи полицајаца наоружаних дугим цевима упали у зграде општина Републике Србије на северу АП Косова и Метохије.
- 11. август — Ватерполо репрезентација Србије победом над Хрватском с резултатом 13 : 11 освојила је златну медаљу на ватерполо турниру на ЛОИ ’24.
- 10. август — Кошаркашка репрезентација Србије победом над Немачком с резултатом 93 : 83 освојила је бронзану медаљу на кошаркашком турниру на ЛОИ ’24.
- 4. август — У финалу тениског турнира на ЛОИ ’24, победом од 7 : 6, 7 : 6 над Карлосом Алкаразом, Новак Ђоковић, освојио је златну медаљу и комплетирао златни слем каријере.
- 31. јул — У нападу Израела на зграду у Техерану, Иран, убијен је Исмаил Ханије, један од вођа Хамаса.
- 26. јул — Дефилеом бродова на Сени, са спортским делегацијама земаља учесница, у Паризу су отворене Летње олимпијске игре 2024. године.
12. септембар
- 1185 — У побуни у византијском Константинопољу свргнут цар Андроник I Комнин док је на престо дошао Исак II Анђео чиме је после нешто више од века владавине свргнута и династија Комнина и замењена новом династијом Анђела.
- 1683 — Пољски краљ Јан III Собјески потукао турску војску и разбио двомесечну другу опсаду Беча, чиме је спречен продор Турске у средњу Европу.
- 1848 — Швајцарска усвојила нов устав којим је постала федерална унија с јаком централном влашћу.
- 1919 — Италијанска армија састављена од добровољаца под командом песника Габријела Д'Анунција заузела Ријеку.
- 1943 — Немачки командоси у Другом светском рату, на основу наредбе Адолфа Хитлера, отели бившег италијанског диктатора Бенита Мусолинија, ког су нове италијанске власти ставиле у затвор.
- 1974 — Војним пучем свргнут је са власти етиопски цар Хајле Селасије.
- 1980 — У војном пучу под вођством генерала Кенана Еврена у Турској оборена влада Сулејмана Демирела.
Да ли сте знали
![Застава Непала](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Flag_of_Nepal.svg/90px-Flag_of_Nepal.svg.png)
- … да је прва жена премијер у источној Европи била Милка Планинц?
- … да је руска револуционарка Александра Колонтај прва жена амбасадор на свету?
- … да бадем припада роду шљива (породица руже)?
- … да је Србин Душан Попов био једна од главних инспирација Ијану Флемингу за лик Џејмса Бонда?
- … да је Непал једина држава на свету која нема заставу правоугаоног или квадратног облика?
- … да је химну Хрватске „Лијепа наша домовино” компоновао Србин Јосиф Руњанин?
- … да je нојево око веће од његовог мозга?
Изабрана слика
![Малина je вишегодишња листопадна биљка, жбунастог или полужбунастог раста, са вишегодишњим кореном и са једногодишњим и дугим двогодишњим изданцима која припада породици ружа (Rosaceae), роду Rubus и има више подрода.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Raspberry_-_whole_%28Rubus_idaeus%29.jpg/526px-Raspberry_-_whole_%28Rubus_idaeus%29.jpg)
Википедија
Википедија је енциклопедијски пројекат слободног садржаја на интернету који развијају и одржавају добровољци помоћу викисофтвера. Чланке на Википедији можете мењати без обавезне регистрације.
Првобитна верзија Википедије започета је 15. јануара 2001, док је издање на српском језику започето 16. фебруара 2003. године у 21:52. Википедија тренутно садржи више од 63,6 милиона чланака написаних на 309 језика, од којих је преко 694.000 на српском.
Доприноси
Чланке на Википедији заједнички пишу добровољци широм света, а већину страница може да уређује свако ко има приступ интернету. Притом је неопходно поштовати усвојена правила и смернице.
Постоје странице помоћи у којима је објашњено како се израђују нови или уређују постојећи чланци, како се отпремају или користе слике и друго. У било којем тренутку можете да затражите помоћ других уредника или да се обратите свом изабраном ментору.
Заједница
До сада је на Википедији на српском језику 382.890 корисника отворило налог, а од тога су 742 активна. Сви уредници су добровољци који улажу радне напоре у оквиру различитих тематских целина.
Посетите нашу Радионицу и Портале и сазнајте како ви можете помоћи. Конструктивне дискусије и сувисли коментари о садржају чланака су увек добродошли. Странице за разговор користите за размену мишљења и указивање на мањкавости у садржају чланака.
Википедијом руководи Задужбина Викимедија, некомерцијална организација која управља и низом других пројеката:
Викиречник слободни речник
Викицитат слободни цитати
Викикњиге слободне књиге
Викизворник слободна библиотека
Викиновости слободне вести
Викиверзитет слободни материјали за учење
Викиврсте директоријум врста
Медијавики развој вики софтвера
Википодаци слободна база знања
Викиостава слободно складиште медија
Википутовање слободни водич за путовања
Метавики координација заједнице