1954
Megjelenés
1954 más naptárakban | |
Gergely-naptár | 1954 |
Ab urbe condita | 2707 |
Bahái naptár | 110 – 111 |
Berber naptár | 2904 |
Bizánci naptár | 7462 – 7463 |
Buddhista naptár | 2498 |
Burmai naptár | 1316 |
Dzsucse-naptár | 43 |
Etióp naptár | 1946 – 1947 |
Hindu naptárak | |
Vikram Samvat | 2009 – 2010 |
Shaka Samvat | 1876 – 1877 |
Holocén naptár | 11954 |
Iráni naptár | 1332 – 1333 |
Japán naptár | 2614 (Jimmu-korszak) |
Kínai naptár | 4650–4651 |
Kopt naptár | 1670 – 1671 |
Koreai naptár | 4287 |
Muszlim naptár | 1373 – 1374 |
Szeleukida naptár | 2265–2266 |
Örmény naptár | 1403 ԹՎ ՌՆԳ |
Thai szoláris naptár | 2497 |
Zsidó naptár | 5714 – 5715 |
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1900-as évek – 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek – 1980-as évek – 1990-es évek – 2000-es évek
Évek: 1949 – 1950 – 1951 – 1952 – 1953 – 1954 – 1955 – 1956 – 1957 – 1958 – 1959
Események
[szerkesztés]- január 12. – John Foster Dulles amerikai külügyminiszter bejelenti a tömeges megtorlás doktrínáját (bármely szovjet agresszióra atomcsapás a válasz).
- január 15. – A Katonai Felsőbíróság, mint másodfokú bíróság Péter Gábor és társai bűnügyében – zárt fellebbezési tárgyaláson – az első fokon meghozott ítéletet megerősíti.[1]
- január 17. – Milovan Đilast – az előző év decemberében megjelent, a rendszert bíráló – cikke miatt kizárják a Jugoszláv Kommunisták Szövetsége (JKSZ) Központi Bizottságából.[2]
- január 21. – Az Egyesült Államokban vízre bocsátják az első atommeghajtású tengeralattjárót, a „Nautilust”.
- március 10–17. – A Lengyel Egyesült Munkáspárt (PZPR) II. kongresszusának napirendjén többek között az ipar és a mezőgazdaság közötti aránytalanság felszámolása szerepel, továbbá elfogadják a párt új szervezeti szabályzatát. (A párt első titkárává Bolesław Bierutot választják, míg az államtanács kinevezi Józef Cyrankiewiczet a minisztertanács elnökévé.)[3]
- március 13. – Megkezdődik a Điện Biên Phủ-i csata Vietnámban.
- március 20. – Az Magyar Dolgozók Pártja (MDP) Politikai Bizottságában élesen bírálják Rákosi Mátyás kongresszusi téziseit, mert az „elkeni” a hibákat.[4]
- április 8. – A Szlovák Kommunista Párt Központi Bizottsága deklarálja a reszlovakizáció érvénytelenségét.[5]
- április 21–24. – Pozsonyban lefolytatják a „burzsoá nacionalizmussal” vádolt Gustáv Husák és társai perét. (Vladimír Clementist már a Slánský-perben elítélték és 1952. december 3-án kivégezték. Husákot életfogytiglani, a többieket 10-22 év közti börtönbüntetésre ítélik.)[5]
- május 7.
- Az észak-vietnámi Điện Biên Phủ kapitulációjával véget ért Indokínában a franciák gyarmati uralma.
- Az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok visszautasítja a Szovjetunió belépési ajánlatát az Észak-atlanti Szerződés Szervezetébe.
- május 15. – Alfredo Stroessner tábornok puccsal magához ragadja a hatalmat Paraguayban.
- május 19. – Rákosi az MDP Politikai Bizottság ülésén élesen szembehelyezkedik Nagy Imrének a politikai intézményrendszer reformjára vonatkozó terveivel.[4]
- május 23. – Magyar-angol futballmérkőzés Budapesten.
- május 24–30. – Az MDP III. kongresszusa. (A Központi Vezetőség beszámolóját Rákosi tartja, aki továbbra is első titkár marad, és beválasztják a párt vezető testületébe.)[4]
- június 11–15. – Prágában a Csehszlovákia Kommunista Pártja X. kongresszusán jóváhagyják a párt eddigi irányvonalát, ám fokozatos stabilizációt biztosító gazdasági programot fogadnak el. a párt első titkára ismét Antonín Novotný.[5]
- június 26. – A Szovjetúnióban, Obnyinszkban üzembehelyezik a világ első, villamosenergia-hálózatra csatlakozott atomerőművét.[6]
- július 15–16. – Ásványrárónál, Kisbodaknál és Dunakilitinél átszakad a Duna gátja, és 550 millió köbméter víz zúdul ki a folyóból, elöntve a Szigetköz jelentős részét.
- július 20. – Révfalut elönti a Duna vize, közel 1400 épület összedől és kétezernél több ház megrongálódik. Az árhullám július végén vonult le, ezután a károk helyreállítása 380 millió forintba kerül.
- július 31. – A K2 (tszf. 8611 m) hegycsúcs első megmászása.
- augusztus 29. – A francia nemzetgyűlés nem ratifikálja az Európai Védelmi Közösség létrehozásáról szóló szerződést.
- szeptember – Hadrendbe állították az első amerikai atom-tengeralattjárót, a Nautilust.
- szeptember 6. – Megnyitják a Manilai konferenciát, amelynek eredményeként aláírják a Délkelet-ázsiai Szerződés Szervezete létrehozására vonatkozó szerződéseket (szeptember 8.).
- szeptember 15. – Békéscsabán megalakul a Békés Megyei Jókai Színház (2012-től ismételten Békéscsabai Jókai Színház).
- szeptember 28–október 3. – Belgium, Kanada, Franciaország, NSZK, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Egyesült Királyság és az USA részvételével Londonban megtartják a Kilencek Konferenciáját, melyen az Európai Védelmi Közösség (EDC) alternatív megoldását keresi.
- október 1.–3. – Rákosi a Központi Vezetőség előtt lelkes hangnemben áll ki a gazdaságirányítás átalakításának programjáért.[4]
- szeptember 29. – Nyikita Hruscsov, a Szovjetunió Kommunista Pártja (SZKP) első titkára népes delegáció élén Kínába látogat, ami hozzájárul a gazdasági és katonai kapcsolatok kiszélesítéséhez. (Az október 12-éig tartó látogatás eredményeként kezdetét vette a kétoldalú viszony aranykora, benne a szovjet nukleáris technológia átadásáról született 1955-ös megállapodással.)[7]
- október 5. – A londoni egyezményben rendezik a Trieszti Szabad Terület kérdését; az A–zóna nagy része – a város is – Olaszországhoz kerül, a többi és a B–zóna Jugoszláviához.
- október 10. – Koholt vádak alapján – a bukaresti katonai bíróság – halálra ítéli Luka László korábbi román pénzügyminisztert. (Az ítéletet később életfogytiglani börtönbüntetésre változtatták.)
- október 19. – A Cso-Oju (tszf. 8201 m) első megmászása.
- október 19–23. – Kilenc NATO–ország külügyminiszterének párizsi értekezlete.
- október 23. – Aláírják a Párizsi megállapodást.
- október 23–24. – A Hazafias Népfront alakuló kongresszusán Rákosi Mátyást a szervezet alelnökévé választják.[4]
- november 1. – Ismeretlen tettesek 70 összehangolt merénylet-sorozatot hajtanak végre Algériában, ezzel kezdetét veszi az algériai függetlenségi háború.[8]
- november 5. – Csehszlovákiában a szabotázzsal vádolt Eduard Outrata perével lezárul a koncepciós perek időszaka. (1949 és 1954 között a politikai perek mintegy százezer – más források szerint 83 ezer – személyt érintettek. 40 ezer embert ítélnek 10 évnél hosszabb börtönbüntetésre, 233 halálos ítéletet hoznak, 178 esetben ezeket végre is hajtják. Valamennyi halálos ítéletről a CSKP vezetősége dönt.)[5]
- november 20. – Varsóban megnyílik a Katolikus Teológiai Akadémia.[3]
- december 1. – Rákosi Mátyás a Politikai Bizottság ülésén – a szovjet vezetés támogatásának tudtával – ismét támadást indít Nagy Imre ellen. (A belpolitikai bizonytalanságért a miniszterelnököt teszi felelőssé.)[4]
- december 2. – Az amerikai szenátus megfeddi Joseph R. McCarthy szenátort, ezzel lassan véget ér a McCarthy korszak.
- december 5. – Lengyelországban megtartják a népitanácsi választásokat.[3]
- december 7. – Lengyelországban megszüntetik az állambiztonsági minisztériumot. (Az államtanács rendelettel létrehozza a belügyminisztériumot és a közbiztonsági bizottságot.)[3]
- december 23. – India és Jugoszlávia államfője közös közleményben hangsúlyozza egy katonai szövetségi rendszerektől független politikai mozgalom szükségességét.[2]
- Határozatlan dátumú események
- június – Az Szovjetunió Kommunista Pártja Központi Bizottsága (SZKP KB) levelet intéz a JKSZ KB-hoz viszonyuk rendezésének szükségességéről.[2]
- az év folyamán – Bostonban Joseph Murray és David Hume – egy ikerpár tagjai között – elsőként hajtanak végre vesetranszplantációt. (A donor 2010-ben halt meg 79 évesen, testvére nyolc évvel élte túl a műtétet.)[9]
Az év témái
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Marilyn_Monroe_photo_pose_Seven_Year_Itch.jpg/220px-Marilyn_Monroe_photo_pose_Seven_Year_Itch.jpg)
1954 az irodalomban
[szerkesztés]- Juhász Ferenc A Tékozló ország, eposz
- J. R. R. Tolkien: A Gyűrűk Ura
- William Golding: A Legyek Ura
- Charles Lindbergh az Atlanti-óceán átrepüléséről írott, Spirit of St. Louis című könyvéért Pulitzer-díjat kap.[11]
1954 a zenében
[szerkesztés]- Megjelenik minden idők legsikeresebb elektromos gitárja, a Fender Stratocaster
- Elvis Presley a Sun stúdióban, Memphisben lemezre veszi először a That’s all right mama című számot
- május 20. Megjelenik a rockzene történelmének egyik leghíresebb és legfontosabb dala, Bill Haley Rock Around the Clockja. A dalnak már a címe is szállóige lesz.
- Frank Sinatra: Songs for Young Lovers / Swing Easy!
- augusztus 28. – Rozsnyói Sándor akadályfutásban nyolc perc 49,6 másodperces idővel aranyérmet nyer a berni atlétikai Európa-bajnokságon. Ezzel ő a versenyszám első hivatalos világcsúcstartója.
- Öttusa-világbajnokság, Budapest
- Juan Manuel Fangio második elsősége az autóversenyzés királykategóriájában, a Formula–1-ben.
- június 16.–július 4. Az 5. labdarúgó-világbajnokság Svájcban. A favorit magyar válogatott meglepő vereséget szenved (3:2) a döntőben, az NSZK csapatától. A futballmeccs a berni csoda néven megy át a német köztudatba.
- A Bp. Honvéd SE nyeri az NB 1-et. Ez a klub negyedik bajnoki címe.
1954 a televízióban
[szerkesztés]Születések
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/John_Travolta_cropped.jpg/150px-John_Travolta_cropped.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Angela_Merkel_Juli_2010_-_3zu4.jpg/150px-Angela_Merkel_Juli_2010_-_3zu4.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/JamesCameronDec09.jpg/150px-JamesCameronDec09.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Emir_Kusturica_Bruxelles05.jpg/150px-Emir_Kusturica_Bruxelles05.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/Ray_Liotta_Deauville_2014_3.jpg/150px-Ray_Liotta_Deauville_2014_3.jpg)
- január 5. – Krasznahorkai László Kossuth-díjas magyar író
- január 15. – Balázs F. Attila költő, prózaíró, műfordító, szerkesztő, lap- és könyvkiadó
- február 7. – Dieter Bohlen német zenész, producer
- február 17.
- Eperjes Károly Kossuth-díjas magyar színművész
- Rene Russo amerikai színésznő
- február 18. – John Travolta amerikai színész
- február 23.
- Gerendás György olimpiai bajnok magyar vízilabdázó
- Viktor Andrijovics Juscsenko, Ukrajna elnöke
- március 10. – Tina Charles brit popénekesnő
- március 16. – Csemiczky Miklós magyar zeneszerző
- március 18. – Józsa Imre Jászai Mari-díjas magyar színművész († 2016)
- április 3. – Serei Zsolt magyar zeneszerző, karmester
- április 7. – Jackie Chan amerikai-hongkongi színész
- április 9. – Dennis Quaid amerikai színész
- április 23. – Michael Moore Oscar-díjas amerikai rendező
- április 30. – Bánfalvy Ágnes magyar színésznő
- május 4. – Géczi János magyar író, költő
- május 9. – Nagy Géza magyar festőművész és grafikus
- május 13. – Johnny Logan ír énekes
- május 15. – Gyarmati Andrea magyar úszó, orvos
- május 19. – Phil Rudd, az AC/DC együttes dobosa
- május 21. – Füredi Zoltán magyar matematikus
- június 7. – Balázs Kovács Sándor néprajzkutató muzeológus, történész
- június 13. – Ngozi Okonjo-Iweala nigériai közgazdász, politikus, a Kereskedelmi Világszervezet főigazgatója
- június 14.
- Kemény Dénes vízilabdázó, edző
- Will Patton amerikai színész
- június 26. – Bokros Lajos közgazdász, politikus, a Horn-kormány második pénzügyminisztere
- június 28. – Schwimmer János operaénekes (Győri Nemzeti Színház)
- július 1. – Horkai György olimpiai bajnok vízilabdázó
- július 8. – Zele Gábor labdarúgó († 2021)
- július 10. – Neil Francis Tennant énekes, a Pet Shop Boys frontembere
- július 15. – Dee D. Jackson brit popénekesnő
- július 17. – Angela Merkel német kancellárnő
- július 18. – Hollós Máté magyar zeneszerző
- július 30. – Novák Emil magyar operatőr, rendező
- augusztus 4. – Udvaros Dorottya Kossuth-díjas magyar színésznő, a nemzet színésze
- augusztus 10. – L. Menyhért László magyar művészettörténész
- augusztus 12. – Dávid Ibolya ügyvéd, politikus, az MDF elnöke
- augusztus 16. – James Cameron amerikai filmrendező
- augusztus 19. – Mihályi Győző Jászai Mari-díjas magyar színész, érdemes művész († 2024)
- augusztus 27. – Török János magyar ökológus, ornitológus, Petényi Salamon János-emlékérmes egyetemi tanár
- szeptember 19. – Nagy Attila költő, orvos, szakíró
- szeptember 21. – Abe Sinzó japán politikus, miniszterelnök († 2022)
- szeptember 25. – Pesthy Mónika egyetemi tanár, vallástudós, az ókeresztény és az apokrif iratok kutatója, az ógörög, a szír és az etióp nyelv szakértője
- október 2. – Lorraine Bracco amerikai színésznő
- október 3. – Soós András, zeneszerző, karnagy, karmester
- október 6. – Engler Péter magyar geodéta és építőmérnök
- október 8. – Michael Dudikoff, amerikai színész
- október 11. – Vojislav Šešelj szerb szélsőségesen nacionalista politikus
- november 14. – Condoleezza Rice amerikai politikus
- november 19. – Vantara Gyula magyar mérnök, politikus, 2006 óta Békéscsaba polgármestere
- november 24.
- Emir Kusturica boszniai szerb filmrendező, forgatókönyvíró
- Eörsi Mátyás magyar politikus, ügyvéd, az SZDSZ egyik alapító tagja
- november 27. - Bácskai János magyar színművész
- december 12. – Izbéki Gábor magyar újságíró
- december 14. – Závada Pál író, szerkesztő, szociológus
- december 18. – Ray Liotta, amerikai színész († 2022)
- december 21. – Demeter Ervin magyar politikus, országgyűlési képviselő
- december 28. – Denzel Washington amerikai színész, rendező, producer
Halálozások
[szerkesztés]- január 4. – Torma Imre festőművész (* 1893)
- február 8. – Jendrassik György, gépészmérnök (* 1898)
- február 12. – Dziga Vertov, szovjet filmrendező (* 1896)
- február 24. – Herczeg Ferenc, író, színműíró (* 1863)
- április 7. – Zachár Imre olimpiai ezüstérmes úszó, vízilabdázó (* 1890)
- április 10. – Auguste Lumière francia kémikus, a filmművészet és a filmgyártás úttörője (* 1862)
- május 5. – Biró Zoltán magyar erdőmérnök, miniszteri tanácsos, felsőházi tag (* 1874)
- május 14. – Heinz Guderian, a Blitzkrieg taktika fő teoretikusa a II. világháborúban (* 1888)
- május 18. – Lénárt János magyar ügyvéd, hódmezővásárhelyi városi politikus, országgyűlési képviselő (* 1883)
- május 19. – B. Ványi Gábor magyar gazdálkodó, országgyűlési képviselő (* 1883)
- május 25. – Robert Capa magyar származású fotográfus (* 1913)
- június 21. – Gideon Sundbäck svéd-amerikai mérnök, a cipzár fejlesztője (* 1880)
- július 13. – Frida Kahlo, egyéni hangú mexikói festőművész, közéleti szereplő, a 20. századi Mexikó emblematikus alakja (* 1907)
- július 27. – Sebestény Gyula, Kossuth-díjas tüdősebész (* 1887)
- augusztus 28. – Kolosváry Bálint, jogász, egyetemi tanár (* 1875)
- augusztus 31. – Bárczay Ferenc magyar földbirtokos, huszárhadnagy, országgyűlési képviselő (* 1874)
- október 25. – Rápolthy Lajos, szobrász és éremművész (* 1880)
- október 26. – Joachim József, festőművész, szobrász (* 1897)
- október 28. – Nagy Lajos, író, publicista (* 1883)
- november 3. – Henri Matisse, francia festő (* 1869)
- november 4. – Pacha Ágoston, temesvári püspök (* 1870)
- november 7. – Haller Frigyes, fotóművész (* 1898)
- november 22. – Andrej Januarjevics Visinszkij, szovjet jogász, politikus (* 1883)
- november 28. – Enrico Fermi, olasz fizikus, aki a béta-bomlással kapcsolatos munkája, az első nukleáris reaktor kifejlesztése, és a kvantumelmélet fejlesztése kapcsán ismert (* 1901)
- november 30. – Wilhelm Furtwängler, német karmester (* 1886)
- december 23. – Ferenczy Valér, festő, grafikus (* 1885)
- december 30. – Habsburg–Tescheni Jenő főherceg (* 1863)
- A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek, illetve intézményeknek.
Fizikai | Max Born, Walther Bothe |
Kémiai | Linus Carl Pauling |
Orvosi-fiziológiai | John Franklin Enders, Thomas Huckle Weller, Frederick Chapman Robbins |
Irodalmi | Ernest Miller Hemingway |
Béke | ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (United Nations High Commissioner for Refugees) |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Kis-Kapin Róbert: „Ugy éltem itt, mint a bugyborék a vizen…”. Péter Gábor börtönben írt feljegyzései, 1954. május–augusztus (magyar nyelven). betekinto.hu. [2016. szeptember 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. szeptember 24.)
- ↑ a b c Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 170. o.
- ↑ a b c d Baló–Lipovecz Lengyelország, 189. o.
- ↑ a b c d e f Feitl István: A száműzött Rákosi. In.: Csorba László: A magyar történelem rejtélyei. Kossuth Kiadó Zrt., [Budapest], 2016, 42. oldal, ISBN 978-963-09-8458-4
- ↑ a b c d Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 151. o.
- ↑ Pervaja v mire AESZ (aes1.ru. Hozzáférés: 2018.11.25)
- ↑ Nagy Gábor: Testvérvetélkedő. In.: HVG. XLV. évfolyam, 2023/13. (2281.) szám, 42. oldal, ISSN 1217-9647
- ↑ Hatvan éve kezdődött az algériai függetlenségi háború (magyar nyelven). honvedelem, 2014. november 1. (Hozzáférés: 2014. november 2.)
- ↑ Németh András: Transzplantációs mérföldkövek. In.: HVG. 2016/33. szám, 27. oldal, ISSN 1217-9647
- ↑ Famous Marilyn Monroe “skirt” scene filmed, history.com
- ↑ Nagy Gábor: Elszállt magától. In.: HVG. XLII. évfolyam, 2020/13. (2124.) szám, 47. oldal, ISSN 1217-9647
Források
[szerkesztés]- ↑ Baló–Lipovecz: Baló György–Lipovecz Iván. Tények Könyve '92. Ráció Kiadó Kft., [Budapest] (1992)
A Wikimédia Commons tartalmaz 1954 témájú médiaállományokat.