Пут
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/E20_53.jpg/250px-E20_53.jpg)
Пут, цеста или друм је део земљишта, најчешће трака, који је припремљен за одвијање саобраћаја и који повезује две дестинације. У најширем смислу, путем се сматра свака површина на којој се одвија саобраћај.
Према значају за саобраћај путеви се, у Србији и Републици Српској, разврставају на ауто-путеве, брзе путеве (експрес путеве), магистралне путеве, регионалне путеве, локалне путеве, улице у насељу и некатегорисане путеве.
Историја
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Transfagarasan.jpg/250px-Transfagarasan.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/PompeiiStreet.jpg/250px-PompeiiStreet.jpg)
![Ancient Sassanid Era Pathway in Behbahan, Persia](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/%D8%B3%D9%86%DA%AF%D9%81%D8%B1%D8%B4_%D8%B1%D8%A7%D9%87_%DA%A9%D9%88%D9%87%D8%B3%D8%AA%D8%A7%D9%86%DB%8C_%D8%A8%D8%A7%D8%B3%D8%AA%D8%A7%D9%86%DB%8C_%D8%AF%D8%B1_%D8%A7%D8%B1%D8%AC%D8%A7%D9%86_%D8%A8%D9%87%D8%A8%D9%87%D8%A7%D9%86.jpg/250px-%D8%B3%D9%86%DA%AF%D9%81%D8%B1%D8%B4_%D8%B1%D8%A7%D9%87_%DA%A9%D9%88%D9%87%D8%B3%D8%AA%D8%A7%D9%86%DB%8C_%D8%A8%D8%A7%D8%B3%D8%AA%D8%A7%D9%86%DB%8C_%D8%AF%D8%B1_%D8%A7%D8%B1%D8%AC%D8%A7%D9%86_%D8%A8%D9%87%D8%A8%D9%87%D8%A7%D9%86.jpg)
Тврдња да су први путање биле стазе које су направиле животиње није била универзално прихваћена; у многим случајевима животиње не следе сталне стазе.[2] Неки верују да су поједини путеви настали пратећи животињске стазе.[3][4] Икнилд Веј може послужити као пример ове врсту настанка путева, где су и људи и животиње одабрали исту природну линију.[5] До око 10.000 година пре нове ере, људски путници су користили грубе путеве/стазе.[2]
- Најстарији познати поплочани пут на свету изграђен је у Египту између 2600. и 2200. године п. н. е.[6]
- У граду Ур на Блиском истоку појављују се камено поплочане улице које датирају од 4000. године п. н. е.[2]
- Кордирој путеви (путеви од балвана) пронађени су од 4000. године п. н. е. у Гластонберију у Енглеској.[2]
- Свитов траг, балвански бедем у Енглеској, један је од најстаријих откривених путева и најстарија дрвена стаза откривена у Северној Европи. Изграђен узиму 3807. године п. н. е. или пролеће 3806. године п. н. е, (датирање по прстенима стабала - дендрохронологија - омогућило врло прецизно датирање). Тврдило се да је то најстарији пут на свету[7][8] до открића стазе старе 6.000 година у Пламстеду у Лондону 2009. године.[9][10]
- Улице поплочане опеком појавиле су се у Индији већ 3000. године п. н. е.[2]
- око 1995. године п. н. е.: рана подела путева о којој сведоче тротоари изграђени у Анадолији.[11]
- Године 500. п. н. е, Дарије I Велики започео је опсежан путни систем за Ахеменидско царство (Персију), укључујући Краљевски пут, који је био један од најбољих друмова свог времена,[12] повезујући Сард (најзападнији велики град царства) са Сузом. Пут је остао у употреби и након римског доба. Ови системи путеви су сезали на исток чак до Бактрије и Индије.[13]
- У давна времена, речни транспорт је био далеко лакши и бржи од друмског,[8] посебно узимајући у обзир цену изградње путева и разлику у носивости између запрежних кола и речних баржи. Хибрид друмског и бродског транспорта који почиње око 1740. године је баржа на коњску вучу у којем коњ прати очишћену стазу дуж обале реке.[14][15]
- Од око 312. п. н. е, Римско царство је градило праве[16] јаке камене римске путеве широм Европе и Северне Африке, као подршку својим војним походима. На свом врхунцу Римско царство је било повезано са 29 главних путева који су полазили из Рима и покривали 78.000 километара или 52.964 римских миља поплочаних путева.[8]
- У 8. веку наше ере изграђено је много путева широм Арапског царства. Најсофистициранији путеви били су они у Багдаду, који су били поплочани катраном. Катран је добијен из нафте, доступне са нафтних поља у региону, хемијским процесом деструктивне дестилације.[17]
- Закон о друмовима 1555. у Британији пренео је одговорност за одржавање путева са владе на локалне парохије.[8] То је довело до лошег и променљивог стања путева. Да би се то решило, први од друмских трастова успостављен је око 1706. године, ради изградње добрих путева и наплате путарине од возила у пролазу. На крају је у Британији постојало приближно 1.100 трустова и неких 36.800 km (22.900 mi) пројектованих путева.[8] Ребечке побуне у Кармартенширу и Раједеру од 1839. до 1844. допринели су Краљевској комисији, која је довела до пропасти система 1844. године,[18] што се поклопило са развојем железничког система Велике Британије.
- Крајем 19. века инжињери за путеве почели су да се брину за бициклисте градећи одвојене траке поред путева.
- Од почетка 20. века путеви су се све више градили ради туризма и због отварање нових радних места. Типичан пример подстицања туризма је Велики доломитни пут, док је стварање панорамске обалске цесте Страда Костиера између Дуина и Барколе 1928. године било у великој мери усредсређено на отварање радних места.[19][20]
Финансирање путева
[уреди | уреди извор]Изградња и одржавање путева су у надлежности држава (ауто-пут, брзи пут, магистрални и регионални пут), док локални путеви спадају у надлежност општина у којој се налазе. Изградња пута је могућа и путем концесија када правни субјект у договору са владом државе добија право на изградњу и искориштавање пута.
Вожња десном или левом страном
[уреди | уреди извор]У Србији, као и у већини европских земаља се вози десном страном. Левом страном се вози у Енглеској, Јужној Африци, као и у једном броју земаља Комонвелта.
Галерија
[уреди | уреди извор]-
Ауто-пут ноћу.
-
Порта Роса, грчка улица из 3. до 4. века пре нове ере у Велији, са поплочаном површином и каналима дуж пута
-
Стари тракторски пут преко обрадивог земљишта, Истад, Шведска
-
Древни калдрмисани пут у Бехбахану
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Top gear”. BBC. 2010. Приступљено 2010-09-08.
- ^ а б в г д Lay, Maxwell G (1992). Ways of the World: A History of the World's Roads and of the Vehicles that Used Them
. Rutgers University Press. ISBN 978-0-8135-2691-1. „Ways of the world Rutgers University Press, New Brunswick.”
- ^ Helbing, D.; Molnär, P.; Farkas, I.J.; Bolay, K. (2001). „Environment and Planning B: Planning and Design 2001, volume 28 (Self-organizing pedestrian movement)” (PDF). Environment and Planning B: Planning and Design. 28 (3): 376. S2CID 16276539. doi:10.1068/b2697.
- ^ „Marshalls Heath Nature Reserve”. History. wheathampstead.net. 24. 2. 2003. Архивирано из оригинала 02. 07. 2007. г. Приступљено 2007-04-28.
- ^ „The Icknield Way Path”. Icknield Way Association. 2004. Приступљено 2007-04-29.
- ^ John Noble Wildord (1994-05-08). „World's Oldest Paved Road Found in Egypt”. The New York Times. Приступљено 2012-02-11.
- ^ „The Somerset Levels (the oldest timber trackway discovered in Northern Europe)”. Current Archaeology 172. Current Archaeology. фебруар 2001. Архивирано из оригинала 2007-03-11. г. Приступљено 2007-03-25.
- ^ а б в г д O'Flaherty, Coleman A. (2002). Highways: The Location, Design, Construction & Maintenance of Road Pavements. Elsevier. ISBN 978-0-7506-5090-8.
- ^ „Oldest Trackway found in Plumstead”. Archaeology.about.com. 2009-08-15. Архивирано из оригинала 21. 05. 2013. г. Приступљено 2013-08-14.
- ^ „London's earliest timber structure found during Belmarsh prison dig”. Eurekalert.org. 2009-08-12. Приступљено 2013-08-14.
- ^ Anastasia Loukaitou-Sideris, Renia Ehrenfeucht (2009). Sidewalks: Conflict and Negotiation Over Public Space. MIT Press. стр. 15. ISBN 978-0-262-12307-5. Приступљено 18. 11. 2018. „The first sidewalks appeared around 2000 to 1990 B.C. [...] in central Anatolia (modern Turkey) [...].”
- ^ Lendering, Jona. „Royal Road”. History of Iran. Iran Chamber of Society. Приступљено 2007-04-09.
- ^ Boederman, John (1997). The Cambridge Ancient History. Cambridge University Press. стр. 178. ISBN 978-0-521-22804-6.
- ^ „Horseboating”. The Horseboating Society. Архивирано из оригинала 2018-04-29. г. Приступљено 2007-04-09.
- ^ „Horses and Canals 1760–1960 The people & the horses”. Horse Drawn Boats. Canal Junction Ltd. Приступљено 2007-04-09.
- ^ Hart-Davis, Adam (2001-06-01). „Roads and surveying”. Discovering Roman Technology. BBC.CO.UK. Приступљено 2007-04-22.
- ^ Kasem Ajram (1992). The Miracle of Islam Science (2nd изд.). Knowledge House Publishers. ISBN 978-0-911119-43-5.
- ^ „The Rebecca Riots”. Rebecca and her daughters come to Rhayader. Victorian Powys for Schools. март 2002. Приступљено 2007-04-28.
- ^ Theodor Christomannos: Die Dolomitenstraße Bozen – Cortina – Toblach. Chiari: Ed. Nordpress (1998) ISBN 88-85382-37-1
- ^ Roberto Covaz e Annalisa Turel, La Costiera triestina - storia e misteri di una strada, Edizioni Mgs Press, Trieste, (2006) ISBN 88-89219-23-8.
Литература
[уреди | уреди извор]- Johnson, Allen (1915). Union and Democracy. Cambridge, Massachusetts: Houghton Mifflin Company.
- Lay, M G (1992). Ways of the World. Sydney: Primavera Press. стр. 401. ISBN 1-875368-05-1.
- Dalakoglou, Dimitris (2017). The road: An Ethnography of (im)mobility, spaces and cross-border infrastructures in the Balkans. Manchester: Manchester University press.
- Basil, Davidson African Civilization Revisited, Africa World Press: (1991) ISBN 9780865431232
- Collins, Robert O.; Burns, James M. (2007). A History of Sub-Saharan Africa. Cambridge University Press. ISBN 9780521867467.
- Ralph Morton (2002), Construction UK: Introduction to the Industry, Oxford: Blackwell Science, стр. 51, ISBN 0-632-05852-8, Приступљено 22. 6. 2010 .
- Harrison, Ian (2004), The Book of Inventions, Washington, DC: National Geographic Society, стр. 277, ISBN 978-0-7922-8296-9, Приступљено 23. 6. 2010
- Bellis, Mary (2007). „Thomas Telford”. About: inventors. About, Inc, New York Times. Архивирано из оригинала 30. 06. 2012. г. Приступљено 2007-01-19.
- Craig, David, „The Colossus of Roads”, Palimpsest, Strum.co.uk, Приступљено 18. 6. 2010
- The Turnpike Trust Архивирано 2014-05-25 на сајту Wayback Machine Schools History.org, Accessed July 2011
- Huxford, Robert (3. 9. 2003). „How old is that route?” (PDF). Institution of Civil Engineers. Архивирано из оригинала (PDF) 27. 09. 2007. г. Приступљено 2007-01-19.
- Herskovits, Melville J. (1967). Dahomey: An Ancient West African Kingdom (Volume I изд.). Evanston, IL: Northwestern University Press.
- Dr. Kasem Ajram (1992). The Miracle of Islam Science (2nd изд.). Knowledge House Publishers. ISBN 0-911119-43-4.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Званична страница „Путева Србије"
- Званична страница „Коридора Србије" Архивирано на сајту Wayback Machine (20. септембар 2020)
- Уредба о категоризацији државних путева 2015. Архивирано на сајту Wayback Machine (10. септембар 2016)
- Листа земаља где се саобраћај одвија левом страном, као и историјска позадина тога.
- Macadam - Road Building in America Архивирано на сајту Wayback Machine (6. децембар 2016)
- UK Vehicle Recovery History