Sárközi György (költő)
Sárközi György | |
![]() | |
1937-ben | |
Született | 1899. január 22.[1] Budapest[2] |
Elhunyt | 1945. március 8. (46 évesen)[1] Balf |
Állampolgársága | magyar |
Házastársa | Sárközi Márta |
Gyermekei | Sárközi Mátyás |
Szülei | Sárközi Vilmos Kovács Zsófia |
Foglalkozása | |
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert[3] |
Írói pályafutása | |
Jellemző műfajok | regény, vers, dráma, elbeszélés |
Első műve | Angyalok harca (1926) |
![]() A Wikiforrásban további forrásszövegek találhatók Sárközi György témában. | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Sárközi György témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/S%C3%A1rk%C3%B6zi_Gy%C3%B6rgy_Bp07_Erzs%C3%A9betkrt7.jpg/220px-S%C3%A1rk%C3%B6zi_Gy%C3%B6rgy_Bp07_Erzs%C3%A9betkrt7.jpg)
Sárközi György (Budapest, Terézváros, 1899. január 22. – Balf, 1945. március 8.)[4][5] magyar költő, prózaíró, folyóirat-szerkesztő, műfordító, magántisztviselő.
Élete
[szerkesztés]Sárközi (1881-ig Vogel) Vilmos tabi születésű részvénytársasági hivatalnok és a sümegi születésű Kovács Zsófia (1862–1945)[6] gyermekeként látta meg a napvilágot Budapesten, a Terézvárosban 1899. január 22-én, zsidó családban.[7][8][9] Iskoláit a váci piarista gimnáziumban (I-II. osztály, 1909/1910–1910/1911)[10] és Budapesten, a Berzsenyi Dániel Gimnáziumban végezte. 1917-ben fedezte fel Osvát Ernő. 1918-ban fél évig volt hallgatója a Budapesti Tudományegyetem Jog- és Államtudományi Karának. 1919-ben lektorként került az Athenaeum Könyvkiadóhoz, ahol 1938-ig dolgozott, s igazán az irodalom kellős közepében élhetett. 1921. március 5-én áttért a római katolikus vallásra.[11] Első kötete 1926-ban jelent meg Angyalok harca címmel. Már ez időben a legjobb barátai voltak Szabó Lőrinc és Németh László, akiknek intellektuális izgalma meg is zavarta harmonikus világképét. Következő kötetének verseiben már nyomon követhetjük lelki válságát, erre vall a könyv címe is: Váltott lélekkel. 1927-ben részt vett a Pandora szerkesztésében. 1935–1938 között a Válasz című folyóirat szerkesztője volt. 1936-ban megindította a Magyarország felfedezése című irodalmi szociográfiai könyvsorozatot. 1933-ban feleségül vette Molnár Mártát, Molnár Ferenc és Vészi Margit lányát.[12] 1937-ben a Márciusi Front egyik vezetője volt, kiáltványaikat Sárközi Városmajor utcai lakásán fogalmazták meg.[13] 1937 októberében Erdei Ferenccel közösen megszervezte a 3. Makói Találkozót.[14] 1938-ban a Frontnak a Válaszban közölt felhívása miatt bíróság elé állították. 1939-ben egy ideig a Kelet Népe munkájában vett részt. 1944-ben tüdőszanatóriumban kezelték, majd ugyanebben az évben munkaszolgálatra hurcolták. 1945. március 8-án végelgyengülésben halt meg, Balfon.
Fia, Sárközi Mátyás (1937–) író, szerkesztő, a BBC Televízió munkatársa.
Művei
[szerkesztés]- Angyalok harca. Versek; Athenaeum, Budapest, 1926
- Váltott lélekkel. Versek; Athenaeum, Budapest, 1929
- Mint oldott kéve. Történelmi regény, 1-3.; Pantheon, s.l., 1932
- Szilveszter; Nagy K. és Társai, Debrecen, 1933 (Új írók)
- Viola; Athenaeum, Budapest, 1935
- Dózsa. Történelmi dráma; Kelet Népe, Budapest, 1939
- Higgy a csodában. Versek; Athenaeum, Budapest, 1941
- Sárközi György összes verse és kisebb műfordításai; Sarló, Budapest, 1947
- Sárközi György válogatott versei; vál., bev. Illyés Gyula; Szépirodalmi, Budapest, 1954
- Babaváros; ill. F. Györffy Anna; Ifjúsági, Budapest, 1955 (lengyelül, németül, oroszul is)
- Sárközi György válogatott versei; vál., bev. Kalász Márton, jegyz. Szíjgyártó László; Móra, Budapest, 1959 (A magyar irodalom gyöngyszemei)
- Ég és föld között. Sárközi György összegyűjtött versei és versfordításai; sajtó alá rend. Kőháti Zsolt, bev. Illyés Gyula; Szépirodalmi, Budapest, 1976
- Babits és Sárközi György. Levelek, tanulmányok; szerk., vál., szöveggond., jegyz. Téglás János; Ságvári Nyomdaipari Szakközépiskola–Zrínyi Ny., Budapest, 1985 (A nyomdaipari szakközépiskola és a Zrínyi Nyomda Babits-sorozata)
- Sárközi György válogatott versei; vál., szerk., utószó Lator László; Orpheusz Könyvek, Budapest, 1993
- Sárközi György összegyűjtött versei és versfordításai; szerk., utószó Palkó Gábor; Unikornis, Budapest, 1999 (A magyar költészet kincsestára)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b BnF források (francia nyelven)
- ↑ PIM-névtérazonosító. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ http://resolver.pim.hu/auth/PIM69438, Sárközi György, 2018. szeptember 12.
- ↑ Halálesete bejegyezve a Bp. II. ker. állami halotti akv. 163/1949. folyószáma alatt.
- ↑ Az elhalálozás dátuma, 1945. május 15. bíróilag lett megállapítva (a budapesti I-III. ker. járásbíróság P. k. III. 59353/1948/4. sz. végzése).
- ↑ Sárközi Vilmosné Kovács Zsófia halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 1030/1945. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. október 19.)
- ↑ Születése bejegyezve a Bp. VI. ker. polgári születési akv. 247/1899. folyószáma alatt.
- ↑ HU BFL - VII.5.c - 1938 - 4406
- ↑ Szülei házasságkötési bejegyzése a pesti izr. hitközség házassági akv. 101/1895. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. október 19.)
- ↑ A kegyes-tanítórendiek váczi főgimnáziumának értesítője, 1909/1910, 1910/1911.
- ↑ A budapest-lipótvárosi r. kat. plébániahivatal lelkésze által 250/1921 szám alatt kiállított keresztlevél alapján.
- ↑ Sárközi György és Molnár Mária házasságkötési bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári házassági akv. 131/1933. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. október 19.)
- ↑ Illyés Gyula: A vak remény - A Márciusi Frontról.
- ↑ A Márciusi Front tíz esztendje
Források
[szerkesztés]- Sárközi György
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994.
- A magyar irodalom története
- Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató könyvek
- Sárközi György; Akadémiai, Budapest, 1971 (Irodalomtörténeti füzetek)
- Sárközi Mátyás: Mi erősebb: a dal vagy az orkán? Sárközi György életpályája. ISBN 978-963-435-010-1
- Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. Online elérés Online elérés
- 1899-ben született személyek
- 1945-ben elhunyt személyek
- Magyar költők, írók
- Magyar műfordítók
- Zsidó származású magyarok
- Munkaszolgálatosok
- A holokauszt magyar áldozatai
- Piarista diákok
- Magyar Örökség díjas személyek
- Meggyilkolt költők, írók
- Katolikus vallásra tért személyek
- Budapesten született személyek
- A Fiumei Úti Sírkertben eltemetett személyek