Скупштина Црне Горе
Скупштина Црне Горе | |
---|---|
![]() | |
Врста | |
Врста | Једнодомни систем |
Предводништво | |
Председник Скупштине Црне Горе | Андрија Мандић, НСД од 30. октобра 2023. |
Потпредседници Скупштине Црне Горе | Борис Пејовић, ПЕС! Зденка Поповић, ДЦГ |
Састав | |
Број посланика | 81 |
![]() | |
Политичке групе | Влада (43)
ПЕС! (20)
ДЦГ (7)
БС (6)
Албански форум (2)
Албанска алијанса (1)
Подршка власти (6) Независни клуб (3)
ДУА (1)
Опозиција (32)
УРА (4)
СД (3)
ХГИ (1) |
Избори | |
Последњи избори | 2023. |
Место одржавања седница | |
Зграда Скупштине Подгорица | |
Веб-сајт | |
www |
![]() |
Овај чланак је дио серије о политичком систему Црне Горе |
Скупштина Црне Горе је највиши законодавни и уставотворни орган у Црној Гори. Једнодомна је и састоји се од 81 посланика, који се, по Уставу Црне Горе, бирају на слободним и тајним изборима на мандат од четири године.
Овлашћења
[уреди | уреди извор]Скупштина именује премијера, кога предлаже председник, као и министре, које бира премијер. Скупштина такође доноси све законе у Црној Гори, ратификује међународне споразуме, именује судије, усваја буџет и обавља друге послове који су утврђени Уставом. Скупштина такође може да изгласа неповерење влади, ако се слаже већина посланика.
Мандати
[уреди | уреди извор]Мандат посланика траје четири године. На 6000 бирача бира се по један посланик, што за последицу има промену укупног броја посланика у парламенту. Садашњи скупштински сазив броји 81 посланика уместо претходних 75.
Тренутни сазив
[уреди | уреди извор]Ранији избори и сазиви
[уреди | уреди извор]Скупштина Црне Горе је до сада функционисала у више сазива:
Избори | Сазив |
---|---|
Избори за Скупштину СР Црне Горе 1990. | (1990—1992) |
Избори за Скупштину Црне Горе 1992. | (1992—1996) |
Избори за Скупштину Црне Горе 1996. | (1996—1998) |
Избори за Скупштину Црне Горе 1998. | (1998—2001) |
Избори за Скупштину Црне Горе 2001. | (2001—2002) |
Избори за Скупштину Црне Горе 2002. | (2002—2006) |
Избори за Скупштину Црне Горе 2006. | (2006—2009) |
Избори за Скупштину Црне Горе 2009. | (2009—2012) |
Избори за Скупштину Црне Горе 2012. | (2012—2016) |
Избори за Скупштину Црне Горе 2016. | (2016—2020) |
Избори за Скупштину Црне Горе 2020. | (2020—2023) |
Избори за Скупштину Црне Горе 2023. | (од 2023) |
Парламентарни избори 2023.
[уреди | уреди извор]![]() | ||||||
Странка/коалиција | Гласови | % | +/− | Мандати | +/− | |
---|---|---|---|---|---|---|
Европа сад | 77.203 | 25,53 | нова | 24 | нова | |
Заједно | 70.228 | 23,22 | −15,94 | 21 | −12 | |
За будућност Црне Горе | 44.565 | 14,74 | нова | 13 | −2 | |
Храбро се броји! | 37.730 | 12,48 | −5,55 | 11 | −1 | |
Бошњачка странкаM | 21.423 | 7,08 | +3,09 | 6 | +3 | |
СНП-ДЕМОС | 9.472 | 3,13 | нова | 2 | −4 | |
Социјалдемократска партија | 9.010 | 2,98 | −0,18 | 0 | −2 | |
Правда за све | 8.380 | 2,77 | нова | 0 | нова | |
Албански форумМ | 5.767 | 1,91 | +0,33 | 2 | +1 | |
Преокрет | 4.833 | 1,60 | нова | 0 | 0 | |
Албанска алијансаМ | 4.512 | 1,49 | +0,35 | 1 | 0 | |
Народна коалиција | 3.630 | 1,20 | нова | 0 | −1 | |
Хрватска грађанска иницијативаМ | 2.226 | 0,74 | +0,47 | 1 | +1 | |
Покрет за промјене | 1.993 | 0,66 | нова | 0 | −5 | |
Да, ми можемо за грађанску Црну Гору | 1.444 | 0,48 | нова | 0 | нова | |
Неважећи/празни гласови | 2.890 | 2,09 | — | — | — | |
Укупно | 302.436 | 100 | — | 81 | 0 | |
Регистровани гласачи/излазност | 542.468 | 56,28 | — | — | — | |
M — означава изборну листу националне мањине, којој није потребно да пређе цензус од 3%. |
Види још
[уреди | уреди извор]- Председник Скупштине Црне Горе
- Народне скупштине Црне Горе
- Народна скупштина Краљевине Црне Горе
- Подгоричка скупштина 1918.
- Петровдански сабор (1941)
- Црногорска антифашистичка скупштина народног ослобођења
- Скупштина СР Црне Горе
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б Dzankic, Jelena (2017). „State-sponsored Populism and the Rise of Populist Governance - The Case of Montenegro” (PDF). Journal of Balkan and Near Eastern Studies. Приступљено 13. 11. 2018.
- ^ Polackova, Zuzana (2017). „Independence lost and regained: Montenegro's contested identity and the failure of Yugoslavia (1918-2006)” (PDF). Journal of Balkan and Near Eastern Studies. Приступљено 13. 11. 2018.
- ^ „Politički program DPS VIII kongres” (PDF). 30. 11. 2019.
- ^ „Seizing the democratic opportunity in Montenegro”. EUROPP. 2020-09-08. Приступљено 2022-08-21.
- ^ Slomp, Hans (2011), Europe, A Political Profile: An American Companion to European Politics, ABC-CLIO, стр. 591
- ^ „Demokratski principi i ruski sentimenti”. Radio Slobodna Evropa (на језику: српскохрватски). Приступљено 2022-08-21.
- ^ Nordsieck, Wolfram (2016). „Montenegro”. Parties and Elections in Europe. Приступљено 4. 7. 2018.
- ^ Hans Slomp (2011). Europe, A Political Profile: An American Companion to European Politics. ABC-CLIO. стр. 592. ISBN 978-0-313-39182-8. Приступљено 4. 7. 2018.
- ^ „DIK: PES 24 mandata, "Zajedno" 21, ZBCG 13”. RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis (на језику: me). Приступљено 2023-06-12.