Списак знаменитих Срба
Изглед
(преусмерено са Списак познатих Срба)
Овај чланак је део серије о Србима |
Срби |
---|
![]() |
Овај чланак је део серије о Србима |
Српска култура |
---|
![]() |
Српска умјетност |
---|
![]() |
Списак знаменитих Срба наводи знамените Србе или особе српског порекл,а без обзира на политичке, територијалне или друге поделе, историјске или савремене.
Наведене личности су разврстане по занимању и години рођења.
Уметници
[уреди | уреди извор]Писци
[уреди | уреди извор]- Иво Андрић, књижевник и дипломата, нобеловац[1][2]
- Владимир Арсенијевић
- Борисав Атанасковић
- Светислав Басара[3]
- Матија Бећковић[4]
- Александар Вељић
- Јанко Веселиновић
- Александар Вучо
- Милован Глишић[2]
- Оскар Давичо[2]
- Милован Данојлић[5]
- Милан Дединац
- Војислав Деспотов
- Душан Гојков
- Богобој Атанацковић[6]
- Вук Драшковић[7]
- Зоран Живковић, писац, добитник World Fantasy Award
- Драгутин Илић, пионир научне фантастике[8]
- Ђура Јакшић[9]
- Иван Калаузовић Иванус
- Петар Кочић[10]
- Скендер Куленовић
- Петар Лазић
- Душан Матић
- Бранислав Нушић[11]
- Доситеј Обрадовић[12][6]
- Милорад Павић[2]
- Борислав Пекић[2]
- Мухарем Первић
- Горан Петровић
- Јован Стерија Поповић[13][6]
- Радомир Путник
- Љубица Поповић Бјелица
- Марко Ристић
- Исидора Секулић[14]
- Меша Селимовић[15][2]
- Стеван Сремац[16]
- Јован Ћирилов
- Вук Врчевић[6]
- Бранко Ћопић[2]
- Добрица Ћосић[2]
- Милош Црњански[17]
- Иво Војновић
- Медо Пуцић[6]
- Радоје Домановић[18]
- Гаврил Стефановић Венцловић
- Захарија Орфелин
- Јован Рајић, „отац српске историографије”[19]
- Јоаким Вујић[6]
- Симеон Пишчевић
- Павле Јулинац
- Јован Мушкатировић
- Емануило Јанковић
- Милован Видаковић
- Лукијан Мушицки[6]
- Сава Немањић
- Стефан Првовенчани[20]
- Доментијан[21]
- Теодосије[22]
- Данило II[23]
- Јефимија[24]
- Теодор Крачун
- Стефан Лазаревић[25]
- Григорије Цамблак
- Константин Филозоф
- Димитрије Кантакузин
- Константин Михаиловић
- Зограф Лонгин
- Пајсије I Јањевац
- Симо Милутиновић Сарајлија[6]
- Јован Суботић[6]
- Бора Ћосић
- Момо Капор
- Љубомир П. Ненадовић
- Јован Грчић Миленко
- Милорад П. Шапчанин
- Растко Петровић[2]
- Вељко Петровић
- Драгиша Кашиковић
- Милован Глишић
- Јаков Серски
- Доротеј
- Пахомије Логофет
- Владислав Граматик
- Ђурађ Црнојевић
- Јеромонах Макарије
- Божидар Вуковић
- Христофор Жефаровић
- Јеротеј Рачанин
- Сава Владиславић Рагузински
- Василије Петровић
- Мојсије Путник
- Герасим Зелић
- Сава Текелија[6]
- Глигорије Трлајић
- Божидар Грујовић
- Светозар Милетић[26]
- Слободан Селенић
- Драгиша Васић
- Станислав Винавер
- Милован Витезовић
- Арсен Диклић
- Станислав Краков
- Добрица Ерић
- Антоније Исаковић
- Стеван Јаковљевић
- Љубомир Симовић
- Љубодраг Симоновић
- Војислав Лубарда
- Јован Авакумовић
- Слађана Нина Перковић
- Ђорђе Марковић Кодер
- Јаков Игњатовић
- Симо Матавуљ[27][2]
- Јован Хаџић[6]
- Михаило Полит-Десанчић
- Георгије Магарашевић[6]
- Васа Стајић
- Јаша Томић
Песници
[уреди | уреди извор]- Иван Гундулић[28][2]
- Бранко Миљковић[2]
- Матија Бећковић
- Коста Абрашевић
- Мирослав Антић
- Јован Дучић[29]
- Јован Јовановић Змај[30][31]
- Ђура Јакшић[9]
- Данило Киш[2]
- Десанка Максимовић[2]
- Сима Пандуровић
- Владислав Петковић Дис
- Петар Петровић Његош[6]
- Васко Попа[32][2]
- Милан Ракић[33]
- Чарлс Симић[34]
- Алекса Шантић
- Лаза Костић[35]
- Милош Црњански
- Адам Пуслојић
- Божидар Тимотијевић
- Ђорђе Балашевић
- Бора Ђорђевић
- Душан Матић
- Иван Растегорац
- Стефан Лазаревић, Слово љубве[25]
- Рајко Петров Ного
- Душко Радовић
- Љубивоје Ршумовић
- Војислав Илић[36]
- Војислав Илић Млађи
- Перо Зубац
- Драган Лукић
- Србољуб Митић
- Момчило Настасијевић
- Борисав Станковић[37]
- Сима Милутиновић Сарајлија
- Божидар Шујица
- Милица Стојадиновић Српкиња[2]
- Бранко Радичевић[38][6]
- Коста Трифковић
- Миодраг Павловић
-
Деспот Стефан Лазаревић, писац Слово љубве.
-
Захарије Орфелин, свестрани барокни стваралац.
-
Петар II Петровић Његош, национални песник.
-
Јован Стерија Поповић, један од најбољих драмских писаца и културни радник.
-
Ђура Јакшић, романтичарски сликар и књижевник.
-
Борисав Станковић, аутор књижевних остварења из периода реализма која су описана као ремек-дела.[39]
-
Милош Црњански, српски писац, песник модерне и новинар.
-
Бранко Ћопић, омиљени писац дечијих прича као и романа о партизанима и НОБ.
-
Милорад Павић, писац 50 књига, преводилац руских класика, историчар и професор књижевности.
-
Борислав Пекић, писац и драматичар активан током друге половине 20. века.
Сликари
[уреди | уреди извор]- Дадо Ђурић
- Паја Јовановић[40]
- Урош Предић
- Ђура Јакшић
- Урош Кнежевић
- Милан Коњовић
- Љубиша Марковић
- Милић од Мачве[41]
- Милена Павловић-Барили[2]
- Надежда Петровић[42]
- Сава Шумановић[43]
- Стеван Кнежевић
- Лазар Возаревић
- Влахо Буковац
- Јован Бијелић[44]
- Стева Тодоровић
- Полексија Тодоровић
- Риста Вукановић
- Бета Вукановић
- Стеван Алексић
- Димитрије Аврамовић
- Шпиро Боцарић
- Пашко Вучетић
- Милош Голубовић
- Ксенија Дивјак
- Петар Добровић[45]
- Васа Ешкићевић
- Љубомир Ивановић
- Младен Јосић
- Јарослав Кратина
- Ђорђе Крстић[46]
- Петар Лубарда[2]
- Коста Миличевић
- Ђорђе Миловановић
- Рафаило Момчиловић
- Марко Мурат
- Живорад Настасијевић
- Зора Петровић
- Васа Поморишац
- Ђорђе Поповић
- Христифор Црниловић
- Зуко Џумхур
- Аксентије Мародић
- Миленко Шербан
- Љуба Поповић
- Мића Поповић
- Владимир Величковић
- Сава Стојков
- Урош Ђурић
- Стојан Ђурић
- Петар Омчикус
- Душан Оташевић
- Никола Граовац
- Мило Димитријевић
- Милош Шобајић
- Катарина Ивановић[6]
- Зоран Павловић
- Вукан Вуканић
- Илија Башичевић Босиљ
- Константин Данил[47][6]
- Славко Крунић
Вајари
[уреди | уреди извор]Архитекте
[уреди | уреди извор]- Петар Анагности
- Андрија Андрејевић
- Василије Андросов
- Иван Антић
- Милан Антоновић
- Душан Бабић
- Ђура Бајаловић
- Петар Бајаловић
- Вилим Баумгартен
- Иван Белић
- Момчило Белобрк
- Јелисавета Начић[2]
- Богдан Богдановић[48][49]
- Ратомир Богојевић
- Угљеша Богуновић
- Милутин Борисављевић
- Ђура Борошић
- Ђурђе Бошковић
- Драгиша Брашован
- Алексеј Бркић
- Александар Бугарски
- Ранко Радовић
- Момчило Тапавица
- Бранко Пешић
-
Паја Јовановић, један од најцењенијих српских сликара.
-
Надежда Петровић, запажена сликарка и пионирка фотографије.
-
Момир Коруновић, водећи архитекта јединствене архитектонске школе.
-
Петар Лубарда, међународно признати сликар.
-
Милена Павловић-Барили, сликарка и свестрана уметница.
-
Драгиша Брашован, архитекта.
-
Војин Бакић, вајар.
-
Стеван Крагујевић, фотограф.
-
Мића Поповић, сликар, режисер, критичар, академик.
-
Марина Абрамовић, интернационална перформанс уметница.[50]
Филмски и позоришни уметници
[уреди | уреди извор]- Питер Богдановић, режисер
- Даница Аћимац, глумица
- Мила Јововић, Милица Наташа Јововић, модел/глумица
- Емир Кустурица, режисер
- Карл Малден, Младен Секуловић, глумац
- Принцеза Катарина Оксенберг, глумица
- Бата Живојиновић, глумац
- Љубиша Самарџић, глумац/режисер
- Бора Тодоровић, глумац
- Бранко Радаковић, режисер
- Милена Дравић, глумица[51]
- Мија Алексић, глумац
- Миодраг Петровић Чкаља, глумац[2]
- Драган Николић, глумац
- Горан Паскаљевић, режисер
- Мира Бањац, глумица
- Вера Дедовић, глумица
- Оливера Марковић, глумица
- Горан Марковић, режисер
- Срђан Жика Тодоровић, глумац
- Гојко Митић, један од најпознатијих глумаца Источне Немачке
- Стив Стојановић, редитељ из Шведске, режирао је три такмичења за „Песму Евровизије“
- Павле Вујисић, глумац[2]
- Данило Бата Стојковић, глумац[2]
- Зоран Радмиловић, глумац[2]
- Рената Улмански, глумица
- Рахела Ферари, глумица[2]
- Жика Митровић, режисер
- Младомир Пуриша Ђорђевић, режисер
- Живојин Павловић, режисер, књижевник, професор[2]
- Александар Саша Петровић, режисер[2]
- Александар Гаврић, глумац
- Слободан Алигрудић, глумац
- Милош Жутић, глумац
- Предраг Пепи Лаковић, глумац
- Живојин Жика Миленковић, глумац
- Михаило Бата Паскаљевић, глумац
- Драгомир Бојанић Гидра, глумац
- Ташко Начић, глумац
- Бранко Плеша, глумац
- Љуба Тадић, глумац[2]
- Стево Жигон, глумац
- Пера Добриновић, глумац[52]
- Раде Марковић, глумац
- Властимир Ђуза Стојиљковић, глумац
- Никола Симић, глумац
- Миливоје Мића Томић, глумац
- Радмила Савићевић, глумица
- Вера Чукић, глумица
- Ружица Сокић, глумица
- Јелена Јовановић Жигон, глумица
- Срђан Карановић, режисер
- Слободан Шијан, режисер
- Здравко Шотра, режисер
- Мира Ступица, глумица
- Светлана Цеца Бојковић, глумица
- Душица Жегарац, глумица
- Јелисавета Сека Саблић, глумица
- Драган Максимовић, глумац
- Петар Краљ, глумац
- Предраг Ејдус, глумац
- Марко Николић, глумац
- Петар Божовић, глумац
- Михајло Миша Јанкетић, глумац
- Војислав Воја Брајовић, глумац
- Александар Берчек, глумац
- Здравко Шотра, режисер
- Драган Кресоја, режисер
- Милан Лане Гутовић, глумац
- Богдан Диклић, глумац
- Предраг Мики Манојловић, глумац
- Љиљана Драгутиновић, глумица
- Горица Поповић, глумица
- Љиљана Благојевић, глумица
- Весна Тривалић, глумица
- Радмила Живковић, глумица
- Неда Арнерић, глумица
- Мирјана Карановић, глумица
- Соња Савић, глумица
- Аница Добра, глумица
- Светозар Цветковић, глумац
- Лазар Ристовски, глумац
- Светислав Гонцић, глумац
- Славко Штимац, глумац
- Жарко Лаушевић, глумац
- Жанка Стокић, глумица[2]
- Андреј Шепетковски, глумац
- Зоран Цвијановић, глумац
- Драган Бјелогрлић, глумац, редитељ, продуцент
- Никола Којо, глумац
- Мирјана Јоковић, глумица
- Бранка Катић, глумица
- Бојана Маљевић, глумица
- Наташа Нинковић, глумица
- Небојша Глоговац, глумац
- Драган Мићановић, глумац
- Сергеј Трифуновић, глумац
- Срђан Драгојевић, режисер
- Владимир Савчић Чоби, музичар/глумац
- Соја Јовановић, прва српска режисерка
-
Карл Малден, рођен као Младен Секуловић освојио је Оскара и низ других награда.
-
Павле Вуисић, један од најпрепознатљивијих глумаца југословенске кинематографије.
-
Данило Бата Стојковић, српски и југословенски глумац.
-
Душан Макавејев, филмски редитељ.
-
Бата Живојиновић глумио је у више од 340 филмова и ТВ серија, а сматра се једним од најбољих глумаца у бившој Југославији.
-
Милена Дравић, освојила је Награду филмског фестивала у Кану за најбољу глумицу.
-
Мики Манојловић, глумио је у многим домаћим као и европским филмовима.
-
Душан Ковачевић, сценариста, књижевник и академик.
-
Раде Шербеџија, глумац у бројним филмовима и серијама у Холивуду.
-
Емир Кустурица је двапут освојио златну Палму у Кану као и канску награду за најбољу режију.
Музичари
[уреди | уреди извор]- Класична музика
- Кир Стефан Србин, композитор активан у средњем веку[53]
- Теодор Андрејевић, композитор, диригент, музичар и музички педагог
- Богдан Бабић, диригент
- Исидор Бајић, композитор
- Радмила Бакочевић, оперска певачица
- Давид Бижић, оперски певач
- Марија Бубањ, виолинисткиња и виолисткиња
- Станислав Бинички, композитор, диригент и педагог
- Исидора Жебељан, композитор
- Јован Ивановић, композитор
- Миодраг Раде Јашаревић, виолиниста
- Јадранка Јовановић, оперска певачица
- Лазар Јовановић, оперски певач
- Петар Коњовић, композитор[54]
- Драгомир Кранчевић, виолиниста
- Жељко Лучић, оперски певач
- Јосиф Маринковић, композитор и хоровођа
- Љубица Марић, композитор
- Стефан Миленковић, виолиниста
- Милоје Милојевић, композитор
- Василије Мокрањац, композитор
- Властимир Павловић Царевац, диригент и музичар
- Миленко Пауновић, композитор
- Јован Пачу, композитор, лекар и пијаниста
- Немања Радуловић, виолиниста
- Станојло Рајичић, композитор и педагог
- Јосиф Руњанин, композитор
- Живан Сарамандић, оперски певач
- Бојан Суђић, диригент
- Корнелије Станковић, композитор, мелограф, диригент, пијаниста и музички писац[55][6]
- Милка Стојановић, оперска певачица
- Стеван Мокрањац, композитор[56]
- Зоран Христић, композитор
- Стеван Христић, композитор, диригент, педагог и музички писац[57]
- Мирослав Чангаловић, оперски певач
- Никола Вучичевић, пијаниста
- Филип Вишњић, гуслар[58][6]
- Популарна музика
- Павле Аксентијевић, певач духовне и старе српске музике
- Светлана Сека Алексић, турбо-фолк певачица
- Борис Аранђеловић, рок певач и музичар
- Момчило Бајагић Бајага, рок певач и музичар
- Недељко Бајић Баја, турбо-фолк певач
- Ђорђе Балашевић, певач и музичар
- Миша Блам, џез музичар
- Војкан Борисављевић, композитор и диригент
- Бисера Велетанлић, певачица џез и забавне музике
- Владо Георгиев, певач забавне музике
- Предраг Гојковић Цуне, певач народне музике
- Арсен Дедић, певач, композитор и песник
- Владимир Дивљан, рок музичар
- Бора Ђорђевић, рок певач и музичар
- Весна Змијанац, певачица народне музике
- Михаило Живановић, кларинетиста, саксофониста, композитор, диригент
- Предраг Живковић Тозовац, певач народне музике
- Тома Здравковић, певач и композитор народне музике
- Мирослав Илић, певач народне музике
- Душан Јакшић, певач и глумац
- Мики Јевремовић, певач забавне музике
- Жељко Јоксимовић, певач забавне музике
- Неле Карајлић, композитор, музичар и глумац
- Радмила Караклајић, певачица забавне музике
- Јелена Карлеуша, турбо-фолк певачица[59]
- Нада Кнежевић, певачица џез и забавне музике
- Александра Ковач, певачица забавне музике
- Корнелије Ковач, композитор и музичар
- Душан Којић, рок музичар
- Биља Крстић, извођач етно музике
- Лео Мартин, певач забавне музике
- Лене Лавич, певачица
- Душко Гојковић, џез трубач
- Аца Лукас, турбо-фолк певач
- Дивна Љубојевић, интерпретаторка православне духовне музике
- Оливер Мандић, певач и композитор поп-рок музике
- Саша Матић, турбо-фолк певач
- Јован Маљоковић, џез саксофониста, композитор и аранжер
- Нада Мамула, певачица народне музике и севдалинки
- Ђорђе Марјановић, певач забавне музике
- Милан Младеновић, певач и музичар
- Слађана Милошевић, певачица и музичарка
- Драгана Мирковић, певачица турбофолк музике
- Радомир Михајловић Точак, рок музичар
- Драгиша Недовић, композитор, музичар и текстописац
- Лола Новаковић, певачица забавне музике
- Оливера Катарина, певачица и глумица
- Тихомир Петровић, композитор, певач и музичар
- Ана Поповић, певачица и музичар џез и блуз музике
- Душан Прелевић Преле, рок музичар
- Александра Радовић, певачица забавне музике
- Василија Радојчић, певачица изворне и народне музике
- Предраг Радмилац, музички педагог, диригент, музички уредник
- Ненад Радуловић, певач и музичар
- Светлана Ражнатовић Цеца, певачица турбофолк музике
- Александра Пријовић, певачица[60]
- Рамбо Амадеус, рок музичар
- Лаза Ристовски, музичар
- Зоран Симјановић, композитор музике за филм и позориште
- Боба Стефановић, певач забавне музике
- Маргита Стефановић, рок музичар
- Јадранка Стојаковић, певачица забавне музике
- Драган Стојнић, певач забавне музике
- Љубиша Стојановић Луис, певач својеврсне музике
- Станиша Стошић, певач народне музике
- Слободан Тркуља, мултиинструменталиста, композитор и певач грленог и византијског стила
- Бошко Ћирковић, певач хип хоп музике
- Неда Украден, певачица
- Здравко Чолић, певач забавне музике
- Горан Шепа, рок музичар
- Марчело, репер
- Марија Шерифовић, певачица забавне музике, победница Песме Евровизије
-
Стеван Мокрањац, композитор, педагог и професор, сматра се „оцем српске музике”.
-
Стеван Христић, српски композитор, диригент, педагог и музички писац.
-
Тома Здравковић, певач народне музике.
-
Ђорђе Марјановић, певач, најпопуларнији од шездесетих до осамдесетих.
-
Здравко Чолић, један од највећих вокала и културних икона бивше Југославије.
-
Милан Младеновић, челни члан групе ЕКВ.
-
Радомир Михајловић Точак, рок гитариста и члан Смака.
-
Ђорђе Балашевић, кантаутор.
-
Жељко Јоксимовић, музичар и композитор.
-
Цеца, једна од најпопуларнијих турбо-фолк певачица.
Црквена лица
[уреди | уреди извор]Светитељи
[уреди | уреди извор]- Свети цар Лазар
- Свети Николај Охридски и Жички[61]
- Свети Петар Цетињски[62][6]
- Свети Сава[63]
- Свети Симеон Мироточиви[64]
- Свети Василије Острошки
- Свети Стефан Штиљановић
- Свети Јоаникије Девички
- Стефан Пиперски
- Стефан Лазаревић
- Стефан Првовенчани
- Свети Прохор Пчињски
- Ангелина Бранковић
- Ана Немањић
- Арсеније I Сремац
- Стефан Владислав I
- Јелена Штиљановић
- Јелена Дечанска
- Јоаникије II
- Јован Урош
- Јустин Поповић
- Јован Владимир
- Макарије Соколовић[65]
- Ђорђе Бранковић
- Свети краљ Милутин[66]
- Нестор Дечански
- Никодим I Пећки
- Никодим Тисмански
- Петар Коришки
- Рафаило Банатски
- Свети Давид српски
- Стефан Драгутин
- Стефан Урошиц Немањић
- Стефан Урош V
- Стефан Бранковић
- Стефан Пиперски
- Стефан Лазаревић
- Патријарх српски Спиридон
Патријарси
[уреди | уреди извор]- Свети Сава[63]
- Арсеније I Сремац
- Свети Сава II
- Данило I
- Јоаникије I
- Јевстатије I
- Свети Јаков (архиепископ српски)
- Свети Јевстатије II
- Свети Сава III
- Никодим I Пећки
- Данило II
- Свети Јоаникије II
- Патријарх српски Сава IV
- Патријарх српски Јефрем
- Патријарх српски Спиридон
- Патријарх српски Данило III
- Патријарх српски Сава V
- Патријарх српски Данило IV
- Патријарх српски Кирило I
- Патријарх српски Никон
- Патријарх српски Теофан
- Патријарх српски Никодим II
- Патријарх српски Арсеније II
- Патријарх српски Макарије
- Патријарх српски Антоније
- Патријарх српски Герасим
- Патријарх српски Саватије
- Патријарх српски Јеротеј
- Патријарх српски Филип
- Јован Кантул
- Пајсије I Јањевац
- Патријарх српски Гаврило I
- Патријарх српски Гаврило V
- Максим Скопљанац
- Арсеније III Чарнојевић[67]
- Патријарх српски Атанасије I
- Мојсије Рајовић
- Арсеније IV Јовановић Шакабента
- Атанасије II Гавриловић
- Патријарх српски Гаврило II
- Патријарх српски Гаврило III
- Патријарх српски Кирило II
- Патријарх српски Василије I
- Патријарх српски Димитрије
- Патријарх српски Варнава
- Патријарх српски Викентије II
- Патријарх српски Герман
- Патријарх српски Павле
- Патријарх српски Иринеј
Јерарси
[уреди | уреди извор]- Архиепископ и митрополит карловачки Јосиф[6]
- Митрополит карловачки Јован
- Митрополит карловачки Стефан (Стратимировић)[68][6]
- Митрополит карловачки Павле[69]
- Митрополит црногорско-приморски Амфилохије
- Митрополит дабробосански Сава
- Епископ бачки Платон[6]
- Епископ вршачки Теодор
- Епископ бачки Иринеј
- Епископ захумско-херцеговачки и приморски Атанасије
- Епископ далматинско-истријски Никодим[70]
-
Свети Јован Владимир, владар Дукље и најстарији светац међу Србима.
-
Свети Сава, оснивач аутокефалне Српске православне цркве, оснивач српског права, дипломата.
-
Патријарх Арсеније III Чарнојевић, вођа Велике сеобе Срба.
-
Свети Василије Острошки, светитељ коме се приписује бројна чуда.
-
Свети Петар Цетињски, владар Црне Горе, писац и светитељ.
-
Митрополит карловачки Стефан, челна личност митрополије Карловачке 46 година.
-
Епископ бањалучки Платон, убијен током геноцида над Србима.
-
Свети Николај Охридски и Жички, утицајни теолог, писац и епископ Српске православне цркве.
-
Патријарх српски Павле, поглавар СПЦ од 1990. до 2009. године.
-
Митрополит црногорско-приморски Амфилохије, теолог, преводилац и јавни делатник.
Научници и професори
[уреди | уреди извор]Природне науке
[уреди | уреди извор]- Никола Тесла[71]
- Михајло Пупин[72]
- Руђер Бошковић[73]
- Лазар Хиландарац[74]
- Милутин Миланковић[75]
- Милева Марић[76]
- Јосиф Панчић[77][6][2]
- Михаило Петровић Алас, математичар[78]
- Јован Цвијић, географ, етнолог[79]
- Јован Карамата[80]
- Огњеслав Костовић Степановић
- Ђуро Курепа
- Марко Вукобрат Јарић
- Милорад Б. Протић
- Миодраг Стојковић
- Богдан Маглић
- Јован Жујовић[81]
- Лаза Лазаревић[82][2]
- Павле Савић[2]
- Андреј Андрејевић
- Александар Белић[83]
- Петар Ђурковић
- Миомир Вукобратовић
- Спиридон Гопчевић
- Павле Вујевић
- Марко Леко
- Милан Курепа
- Зоран Кнежевић, астроном
- Коста Стојановић
- Сима Лозанић, хемичар[84]
- Љиљана Марковић
- Душан Шћепановић
- Милован Матовић
- Сања Врањеш Ђурић
- Предраг Ћеранић
- Алекса Ивић, математичар
- Никола Мирков, инжењер и идејни творац хидросистема Дунав—Тиса—Дунав
Друштвене науке
[уреди | уреди извор]- Сава Мркаљ, лингвиста
- Вук Караџић[85]
- Ђуро Даничић[86][87][6]
- Павле Поповић[88]
- Павле Ивић, лингвиста[89]
- Милка Ивић, лингвиста
- Дејан Медаковић, историчар уметности
- Милорад Екмечић, историчар
- Душан Батаковић, историчар
- Никола Кусовац, историчар уметности
- Чедомир Антић, историчар
- Љубомир Стојановић, историчар[90]
- Драган Петровић
- Радослав Грујић, историчар
- Владимир Ћоровић, историчар[91]
- Сима Ћирковић, историчар
- Раде Михаљчић, историчар
- Дејан Ђокић[92]
- Милоје Васић, археолог[93]
- Драгослав Срејовић, археолог
- Милутин Гарашанин, археолог
- Валтазар Богишић, социолог[94]
- Богдан Поповић, књижевни критичар[95]
- Слободан Јовановић, правник, историчар[96][97]
- Коста Чавошки, право
- Ратко Марковић, право[6]
- Данило Медаковић, историчар
- Јован Скерлић, књижевни критичар[98][2]
- Милан Кашанин, историчар уметности
- Јован Ђорђевић, право
- Иларион Руварац, историчар[99]
- Стојан Новаковић, историчар и лингвиста[100]
- Бранко Милановић, економиста[101]
- Гавро Манојловић, историчар[102]
- Александар Јерков, историчар и теоретичар српске књижевности
- Харалампије Поленаковић, родоначелник македонске књижевне историје и науке
Филозофи
[уреди | уреди извор]-
Стојан Новаковић, историчар, лингвиста, реформатор образовања као и државник и дипломата.
-
Милош Н. Ђурић, класични филолог, хелениста, класични преводилац, професор и филозоф.
-
Дејан Медаковић, историчар уметности, књижевник, професор и академик
-
Гордана Вуњак Новаковић, биоинжењер и универзитетски професор
Војска и полиција
[уреди | уреди извор]- Милош Обилић[105]
- хајдук Вељко Петровић[106][6]
- војвода Радомир Путник[107]
- војвода Степа Степановић[108]
- војвода Живојин Мишић[109]
- војвода Петар Бојовић
- генерал Божидар Јанковић
- генерал Павле Јуришић Штурм
- армијски генерал Душан Симовић
- армијски генерал Дража Михаиловић
- армијски генерал Стеван Хаџић
- армијски генерал Петар Живковић
- армијски генерал Крста Смиљанић
- армијски генерал Емило Белић
- армијски генерал Владимир Белић
- пуковник Драгутин Димитријевић Апис
- генерал-пуковник Коча Поповић[110]
- генерал армије Никола Љубичић
- генерал-пуковник Владимир Лазаревић
- генерал-пуковник Пеко Дапчевић
- генерал-лајтант Петар Драпшин
- генерал-пуковник Павле Јакшић
- генерал-пуковник Арсо Јовановић
- генерал-пуковник Љубо Вучковић
- генерал-пуковник Велимир Терзић
- генерал-пуковник Светозар Вукмановић Темпо
- генерал-потпуковник Ратко Мартиновић
- генерал-пуковник Милутин Морача
- генерал-пуковник Велимир Терзић
- генерал-пуковник Радован Вукановић
- генерал Саво Дрљевић
- генерал Петар Перо Ћетковић
- генерал-пуковник др Гојко Николиш
- генерал-пуковник Павле Илић
- генерал-пуковник Ратко Вујовић
- генерал-пуковник Милоје Милојевић
- генерал-пуковник Ратко Софијанић
- генерал-потпуковник Славко Родић
- генерал Срећко Манола
- генерал-потпуковник Радивоје Јовановић Брадоња
- генерал-пуковник Раде Хамовић
- генерал Јован Вукотић
- генерал-мајор и војвода Стеван Шупљикац[6]
- генерал-дивизијар Јован Обреновић[6]
- пуковник Сава Ковачевић
- Омер паша Латас
- генерал Љубо Новаковић
- генерал Милан Недић[111]
- генерал Данило Срдић[112]
- потпуковник Петар Баћовић
- пуковник Бајо Станишић
- Стеван Синђелић
- бимбаша Станко Арамбашић
- Симо Шолаја
- Хајдук Вељко
- Сердар Јанко Вукотић
- Старина Новак
- Дели Радивоје
- Станоје Главаш[6]
- Стојан Јанковић
- Војин Поповић (Војвода Вук)
- Војислав Танкосић
- Јован Бабунски
- Жарко Зрењанин
- генерал Блажо Ђукановић
- Звонимир Вучковић
- Момчило Ђујић (Војвода)
- Велимир Пилетић
- Цвијетин Тодић
- генерал-пуковник Небојша Павковић
- генерал Ратко Младић
- хаџи Продан Глигоријевић
- фелдмаршал Светозар Боројевић фон Бојна
- велики везир Мехмед-паша Соколовић
- господар Косова Вук Бранковић
- великаш Радослав Челник
- војвода Миленко Стојковић[6]
- војвода Петар Добрњац[6]
- Јаков Ненадовић[6]
- Васа Чарапић, јунак, познат и као Змај од Авале[6]
- Узун Мирко Апостоловић[6]
- Арсеније Лома[6]
- војвода Стеван Книћанин[6]
- војвода Младен Миловановић[6]
- Лука Вукаловић, вођа српског устанка у Херцеговини 1852—1862[6]
- војвода Хаџи Продан Глигоријевић[6]
- војвода Стојан Чупић
- војвода Цинцар Јанко Поповић[6]
Обавештајци
[уреди | уреди извор]-
Мехмед-паша Соколовић, велики везир Отоманске империје.
-
Гроф Михаил Милорадовић, генерал за време Наполеонских ратова и дефакто владар Русије месец дана.
-
Карађорђе, српски револуционар и оснивач династије Карађорђевић. Сматра се оцем српске нације.
-
Светозар Боројевић, аустроугарски маршал, један од најбољих одбрамбених стратега ПСР.
-
Генерал Сава Грујић, министар војни и премијера у пет мандата.
-
Јанко Вукотић, сердар, војсковођа, премијер и министар војни Црне Горе
-
Живојин Мишић, српски војвода који је учествовао у свим ратовима које је водила Србија од 1876 до 1918.
-
Петар Бојовић, српски војвода и професор војних наука.
-
Коча Поповић, један од вођа југословенских партизана и начелник Генералштаба ЈНА и министар Спољних послова.
Пословни људи
[уреди | уреди извор]- Драган Васиљевић, власник неколико компанија за трговину
- Дејан Илић, главни менаџер компанија Варта и Ари[113][114]
- Вера Гајић, власница фабрике авио-опреме
- Вилијам Јовановић, председник и извршни директор издавачке куће Harcourt Brace Jovanovich
- Виолета и Ђорђе Јерић, власници куле Скајлон, туристичке атракције на Нијагариним водопадима Канада
- Богољуб Карић[115]
- Мирослав Мајкл Ђорђевић
- Милан Мандарић, власник и председавајући фудбалског клуба Portsmouth
- Мило Медин, бивши потпредседник Home Company
- Миле Марић, био један од директора у „Џенерал Моторсу“, власник неколико компанија у Канади
- Ђорђе Вајферт, привредник и гувернер НБС
- Илија Милосављевић Коларац, велетрговац и задужбинар[6]
- Капетан Миша Анастасијевић, велетрговац и задужбинар
- Лазар Дунђерски
- Димитрије Мита Теокаревић
- Игњат Бајлони
- Никола Спасић
- Лука Ћеловић
- Милош Савчић
- Сава Лозанић
- Влада Илић
- Димитрије Коњовић
- Милан Панић, председник и извршни директор MP Global Enterprises & Associates, USA
- Филип Цептер
- Мирослав Мишковић, власник Делта Холдинга
- Зоран Дракулић, власник мултинационалне компаније East Point
- Милка Форцан, потпредседница Делта Холдинга
- Соња Миладиновска, директор Трезора Société Générale банке
- Младен Селак
- Петар Матијевић, власник прехрамбене индустрије Матијевић и 11 пољопривредних фирми.
- Велибор Ђуровић, Ивица Вукелић и Саша Глушац, Власници фирме за дистрибуцију новина Велетабак[тражи се извор]
- Петар Матић, власник МПЦ Холдинга
- Вук Хамовић, власник је водећег снабдевача електричном енергијом државних електропривреда.
- Горан Перчевић
- Сава Вуковић, трговац[6]
- Сима Игуманов, трговац и задужбинар[6]
- Никола Милићевић Луњевица, трговац[6]
- Срђан Кнежевић, власник Кнез Петрола
- Мирослав Богићевић, Власник Фармакома
- Зоран Митровић и Милија Бабовић, власници Викторија групе
- Миодраг Костић, власник МК групе
- Марија Трандафил[116]
- Ђока Дунђерски[117]
- Иван Петровић, власник Крстарице
- Глигорије Возаровић, издавач[6]
Спортисти
[уреди | уреди извор]- Радивој Кораћ, кошаркаш[118]
- Жељко Ребрача
- Дејан Бодирога
- Дражен Далипагић
- Владе Дивац
- Бошко Симоновић, фудбалер и фудбалски тренер
- Предраг Даниловић
- Александар Ђорђевић
- Зоран Славнић
- Драган Кићановић
- Вера Николић
- Ана Ивановић
- Слободан Боба Живојиновић
- Јелена Докић
- Драган Џајић
- Љубиша Броћић
- Светозар Глигорић
- Никола Грбић
- Владимир Грбић
- Пит Маравић[119]
- Саво Милошевић
- Иван Миљковић
- Џон Миљуш
- Зоран Мирковић
- Данијел Нестор
- Драгослав Шекуларац
- Владимир Ђорђевић
- Александар Шапић[120]
- Јасна Шекарић
- Давид Бабунски
- Драган Шкрбић
- Дејан Станковић
- Предраг Стојаковић
- Горан Вујевић
- Радомир Антић
- Ненад Зимоњић
- Жарко Паспаљ
- Драган Стојковић
- Момир Петковић
- Матеја Кежман
- Давид Миладиновић
- Данило Икодиновић
- Владимир Вујасиновић
- Новак Ђоковић[121][122]
- Јелена Јанковић
- Милица Мандић
- Ненад Стекић
- Саша Илић
- Дејан Петковић
- Јанко Типсаревић
- Ивана Максимовић
- Оливера Јевтић
- Немања Видић
- Синиша Михајловић
- Рајко Митић
- Бранислав Ивановић
- Душан Лајовић
- Душан Влаховић
- Филип Костић
- Сергеј Милинковић Савић
- Марко Пантелић
- Никола Јокић[123]
- Богдан Богдановић[124]
- Данко Лазовић
- Момчило Тапавица[125]
- Сара Исаковић, прва медаља на ОИ у историји Словеније
- Милорад Чавић, светски рекоредер[126]
- Драган Травица, одбојкаш
- Паола Вукојичић
- Душан Мандић, ватерполиста
- Немања Мајдов, џудиста
- Маја Огњеновић, одбојкаш
- Соња Васић, кошаркаш
- Дамир Микец
Шаховски велемајстори
[уреди | уреди извор]-
Момчило Тапавица, свестрани спортиста, први Словен и Србин освајач олимпијске медаље у историји.
-
Светозар Глигорић, шаховски велемајстор.
-
Жељко Обрадовић, најуспешнији кошаркашки тренер Европе.
-
Јасна Шекарић, светска, европска и олимпијска шампионка у спортском стрељаштву.
-
Драган Стојковић Пикси, фудбалер и фудбалски тренер.
-
Филип Филиповић освојио је сваку значајну медаљу, турнир и награду у ватерполу.
-
Новак Ђоковић, један од најбољих тенисера и спортиста свих времена.
-
Ивана Шпановић држи национални и светски рекорд у скоку у даљ.
-
Александар Митровић, најуспешнији стрелац репрезентације Србије.
-
Никола Јокић, један од најбољих кошаркаша и центара свих времена.
Владари, племство, политичари
[уреди | уреди извор]Племство средње века
[уреди | уреди извор]- Вишеслав
- Радослав Вишеславић
- Просигој
- Властимир
- Мутимир
- Стројимир Властимировић
- Гојник
- Прибислав Мутимировић
- Петар Гојниковић
- Павле Брановић
- Захарија Прибислављевић
- Часлав Клонимировић
- Стефан Војислав
- Јован Владимир
- Михаило Војислављевић
- Константин Бодин
- Доброслав II
- Кочапар
- Владимир Војислављевић
- Ђорђе Бодиновић
- Грубеша
- Градихна
- Радослав Градишнић
- Михаило Војислављевић
- Деса
- Петрислав
- Вукан
- Урош I Вукановић
- Урош II Примислав
- Вукан
- Урош I Вукановић
- Урош II Примислав
- Белош Вукановић
- Деса
- Завида Вукановић
- Тихомир Завидовић
- велики жупан Стефан Немања
- краљ Стефан Првовенчани, Немањин средњи син
- Свети Сава, Немањин најмлађи син[63]
- краљ Стефан Радослав
- краљ Стефан Владислав
- цар Стефан Урош I
- краљ Стефан Драгутин
- краљ Стефан Урош II Милутин
- краљ Стефан Урош III Дечански
- цар Стефан Душан[23]
- цар Стефан Урош V
- цар Симеон Синиша Немањић
- цар Јован Урош
- цар Јован Ненад
- Вук Бранковић
- Пријезда I
- Пријезда II
- Стефан I Котроманић
- Стефан II Котроманић
- Стефан Твртко I Котроманић
- Стефан Дабиша
- Јелена Груба
- Остоја Котроманић
- Стефан Твртко II Котроманић
- Стефан Остојић
- Стефан Томаш
- Стефан Томашевић
- Балша I
- Страцимир Балшић
- Ђурађ I Балшић
- Балша II Балшић
- Ђурађ II Балшић
- Балша III Балшић
- Вукашин Мрњавчевић
- Угљеша Мрњавчевић
- Марко Мрњавчевић[127]
- кнез Лазар Хребељановић[128]
- кнегиња Милица Хребељановић
- господин Вук Бранковић
- деспот Стефан Лазаревић
- деспот Ђурађ Бранковић[129]
- деспот Лазар Бранковић
- деспот Стефан Бранковић
- деспот Вук Бранковић
- деспот Ђорђе Бранковић
- деспот Јован Бранковић
- Црноје Ђурашевић
- Радич Црнојевић
- Стефан Црнојевић
- Иван Црнојевић
- Ђурађ Црнојевић
- Станко Црнојевић
- Вук Хранић Косача
- Влатко Вуковић
- Сандаљ Хранић Косача
- Стефан Вукчић Косача
- Влатко Херцеговић
Племство новог века
[уреди | уреди извор]- књаз Милош Обреновић[130][6]
- Љубица Обреновић[6]
- кнез Милан Обреновић[6]
- кнез Михаило Обреновић[131]
- обор-кнез Јеврем Обреновић[6]
- краљ Милан Обреновић[132]
- краљица Наталија Обреновић
- краљ Александар Обреновић
- кнез Алекса Ненадовић[6]
- кнез Илија Бирчанин[6]
- кнез Сима Ненадовић[6]
- краљица Краљица Драга
- вожд Карађорђе[133]
- кнез Александар Карађорђевић
- краљ Александар I Карађорђевић[134]
- краљ Петар I Карађорђевић[135]
- принц Ђорђе П. Карађорђевић
- краљ Александар I Карађорђевић
- краљица Марија Карађорђевић
- кнез Павле Карађорђевић
- принц Андреј Карађорђевић
- принц Томислав Карађорђевић
- краљ Петар II Карађорђевић
- принц Александар II Карађорђевић
- Данило I Петровић Његош
- Сава Петровић Његош
- Василије Петровић
- Петар I Петровић Његош
- Петар II Петровић Његош[136]
- књаз Данило Петровић
- Никола I Петровић[137]
Србија и Краљевина Југославија
[уреди | уреди извор]Доба комунизма
[уреди | уреди извор]- Сретен Жујовић
- Милан Горкић
- Петко Милетић
- Мустафа Голубић
- Владимир Велебит
- Слободан Пенезић Крцун
- Милован Ђилас
- Веселин Ђурановић
- Драгослав Марковић
- Мира Марковић
- Милош Минић
- Марко Никезић
- Латинка Перовић
- Моша Пијаде
- Милентије Поповић
- Александар Ранковић
- Петар Стамболић
- Светозар Марковић[145]
- Васа Пелагић
- Димитрије Туцовић
- Жикица Јовановић Шпанац
- Јован Веселинов
- Вељко Влаховић
- Светозар Вукмановић
- Слободан Пенезић Крцун
Транзиција и ХХI век
[уреди | уреди извор]- Милан Мартић
- Милан Бабић
- Зоран Ђинђић
- Иван Стамболић
- Борисав Јовић
- Слободан Милошевић
- Милан Панић
- Радован Караџић
- Никола Кољевић
- Верољуб Стевановић
- Род Благојевић
- Ненад Богдановић
- Момир Булатовић
- Драган Чавић
- Небојша Човић
- Милорад Додик
- Вук Драшковић[146]
- Драган Ђилас
- Вук Јеремић
- Војислав Коштуница
- Предраг Марковић
- Светозар Маровић
- Наташа Мићић
- Борислав Паравац
- Мирко Шаровић
- Јован Рашковић
- Горан Свилановић
- Војислав Шешељ
- Борис Тадић
- Џорџ Војновић
- Томислав Николић
- Александар Вучић
- Маја Гојковић
- Санда Рашковић Ивић
- Зоран Живковић[147]
Дипломате
[уреди | уреди извор]Остали
[уреди | уреди извор]-
Часлав, владар који је објединио неколико словенских племена, ширећи државу на Јадрану, до реке Саве и долине Мораве.
-
Стефан Војислав, оснивач династије Војислављевић.
-
Цар Душан Силни, оснивач Српског царства.
-
Хелена Драгаш, српска принцеза и мајка последња два владара Византијске империје.
-
Милош Обреновић, познат и као Милош Велики, оснивач је династије Обреновић и креатор аутономије Србије.
-
Илија Гарашанин, државник из периода 19. века.
-
Петар I Карађорђевић, последњи краљ Србије и први краљ Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца.
-
Милован Миловановић, истакнути дипломата и креатор спољне и националне политике.
-
Милован Ђилас, југословенски комуниста и један од најистакнутијих дисидената у Источној Европи.
-
Зоран Ђинђић, први демократски изабрани премијер, до његовог убиства 2003. године.
Остали
[уреди | уреди извор]- Ђука Тесла, мајка Николе Тесле
- Јованка Броз, прва дама Југославије, супруга Јосипа Броза Тита
- Драга Љочић[2]
- Весна Вуловић
Манекенке
[уреди | уреди извор]- Брижит Коњовић, мис Француске и мис Париза
- Лидија Манић, мис интернационал
- Сања Папић, супермодел
Новинари
[уреди | уреди извор]Активисти
[уреди | уреди извор]Атентатори
[уреди | уреди извор]Јутјубери
[уреди | уреди извор]- Бака Прасе, јутјубер и музички извођач
- Алекса Вуловић, аустралијски јутјубер[148]
- Кика Ђукић
Фиктивне личности
[уреди | уреди извор]Види још
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3e/Serbs_30_collage_1.jpg/220px-Serbs_30_collage_1.jpg)
- Срби
- Српске земље
- Српска историја
- 100 најзнаменитијих Срба
- Списак познатих Срба у Хрватској
- Списак познатих Срба у Македонији
- Списак познатих Срба у Америци
- Списак приказа Срба и Србије у иностраним продукцијама
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 553, 555.
- ^ а б в г д ђ е ж з и ј к л љ м н њ о п р с т ћ у ф х ц ч џ ш аа аб ав аг ад ађ srbija.gov.rs. „Знаменити Срби”. www.srbija.gov.rs (на језику: српски). Приступљено 2024-01-28.
- ^ Басара, Светислав (2012). „Svetislav Basara: “Svi su se dali u velike misli pa brkaju otadžbinu sa očevinom“”. СРБИН.ИНФО.
- ^ d.o.o, cubes. „"Osam godina nisam mogao objaviti nijednoga slova. Bio je to sistem razređenog vazduha...": Matija Bećković o Mihizu, Đilasu, Dobrici Ćosiću, sukobu Hrvata i Srba, patrijarhu Pavlu... - Nedeljnik” (на језику: српски). Приступљено 2024-01-28.
- ^ „Писмо Милована Данојлића Милораду Поповићу: „Нијесте ви србофоб, ви мрзите сами себе“! | Српска 24” (на језику: српски). 2022-11-25. Архивирано из оригинала 28. 01. 2024. г. Приступљено 2024-01-28.
- ^ а б в г д ђ е ж з и ј к л љ м н њ о п р с т ћ у ф х ц ч џ ш аа аб ав аг ад ађ ае аж аз аи ај ак ал аљ ам ан ањ ао ап ар ас ат аћ ау аф Знаменити Срби XIX века 1990, стр. 7-8.
- ^ „INTERVJU Vuk Drašković: Srbin sam, ali u odbrani Crne Gore ja sam Crnogorac”. vijesti.me. Приступљено 2024-01-19.
- ^ Božić, Marko (2020-03-03). „Srbin 1889. napisao možda prvu SF dramu na svetu. Poklanjamo vam nju, kao i njegov SF roman iz 1921.”. Telegraf.rs. Приступљено 2024-01-19.
- ^ а б 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 243-247.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 501-505.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 414.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 113-118.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 175-179.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 495-500.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 572.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 363-369.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 561.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 455-461.
- ^ „Јован Рајић - отац српске историје у огледалу историјске штампе”. jovanrajic.unilib.rs. Приступљено 2024-01-19.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 6—9.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 19-24.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 31-34.
- ^ а б 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 35-40.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 59-61.
- ^ а б 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 68-73.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 224.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 332-337.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 89-94.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 449.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 248-253.
- ^ ИН4С (2023-12-03). „Змај: "Још нас има што кличемо, ја сам Србин сав"”. ИН4С (на језику: српски). Приступљено 2024-01-28.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 577.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 480.
- ^ „Ceo svet ih zna i voli: Ovo su najpoznatiji Srbi na svetu ikada! (FOTO) (VIDEO)”. espreso.co.rs (на језику: српски). Приступљено 2024-01-23.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 265-270.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 401.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 474-479.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 210.
- ^ https://www.juznevesti.com. „“Nečista krv” i poezija uživo sa Perom Zubcem u niškom Narodnom pozorištu”. Južne vesti (на језику: српски). Приступљено 2024-01-28.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 395.
- ^ ИН4С (2021-09-28). „Ликвидације српских националиста”. ИН4С (на језику: српски). Приступљено 2024-01-28.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 462-466.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 567, 569.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 539.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 549.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 322-325.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 170-174.
- ^ Forum (2022-08-20). „Povodom stogodišnjice rođenja Bogdana Bogdanovića: O zlatnim kašikama i krajputašima”. Portal Forum (на језику: српски). Архивирано из оригинала 28. 01. 2024. г. Приступљено 2024-01-28.
- ^ „Bogdan Bogdanović, intelektualac koji se pamti - Shkëlzen Gashi”. Kosovo 2.0. 2021-05-20. Приступљено 2024-01-28.
- ^ „You are being redirected...”. www.serbia.com. Приступљено 2024-01-23.
- ^ Ко је ко у Србији 1996, стр. 223.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 338-342.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 74-76.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 525.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 232-236.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 382-386.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 535.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 137-142.
- ^ „Jelena Karleuša otvoreno govorila o svom životu i JAVNO poručila: Svaka SRPKINJA treba da bude kao ja”. Objektiv (на језику: српски). 2021-06-11. Приступљено 2024-01-26.
- ^ Gajić, Jelena (2023-10-11). „Aleksandra Prijović se oglasila nakon sporne izjave da li je "srpska pevačica"”. Telegraf.rs. Приступљено 2024-01-19.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 518-524.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 119-124.
- ^ а б в 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 10—18.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 1—5.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 82-88.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 25-30.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 95-101.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 125-129.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 102-107.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 298-303.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 387-394.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 351-356.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 108-112.
- ^ Dejić, Mirko (2014). „The first mechanical clock in Moscow, the work of the Serb Lazar the Hilandarian”. Godišnjak Učiteljskog fakulteta u Vranju (5): 61—70. ISSN 1820-3396. PMID 18203396. doi:10.5937/gufv1405061D.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 513-517.
- ^ Стојиљковић, Станко (2018-01-12). „МИЛЕВА МАРИЋ: НЕПРИЗНАТИ ГЕНИЈЕ?”. Galaksija Nova (на језику: српски). Приступљено 2024-01-19.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 194-201.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 427–432.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 421.
- ^ Дмитровић, Ратко (2010). „RATKO DMITROVIĆ Srbi iz Hrvatske ili brisanje jedne velike priče”. Печат. Приступљено 20. 1. 2023.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 377-381.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 326-331.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 485-488.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 310-315.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 161-169.
- ^ „Ђура Даничић: Човек који је укротио народни језик у модерне граматике”. BBC News на српском-cyrl. 2022-11-05. Приступљено 2024-01-17.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 215.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 433-437.
- ^ Ко је ко у Србији 1996, стр. 178.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 404.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 533.
- ^ A farewell to Yugoslavia Архивирано 2017-07-07 на сајту Wayback Machine (na engleskom) openDemocracy. Dejan Đokić; 10.04.2002.
“I usually declared myself a Yugoslav, which had several advantages over being merely a Serb, which I also am, by virtue of being born in Serbia, to Serbian parents. True, by Yugoslav I don't just mean a citizen of a country called Yugoslavia, in Central and Eastern Europe national identities have primarily ethnic and not civic meaning. This effectively means that even though there is no country called Yugoslavia anymore, I can continue to declare myself a Yugoslav. But, I have an(other) ethnic identity, that of a Serb, and anyhow, being Yugoslav always meant something more to me than just a national identification. […] Although, as I already said, I always identified with Yugoslavia, I think I only became a real Yugoslav once the real Yugoslav state disintegrated, when I left Serbia for Britain.” - ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 444-448.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 254-258.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 411.
- ^ Stoisavljević, Lidija (2021-05-04). „Rođen i umro u izgnanstvu: Ko je bio prvi Slobodan u Srba”. NOVA portal-RS. Приступљено 2024-01-19.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 438-443.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 506-512.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 237-242.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 271-278.
- ^ Ekipa „Blica“ (2022-01-24). „Oni su 100 NAJMOĆNIJIH SRBA U SVETU”. Blic.rs (на језику: српски). Приступљено 2024-01-23.
- ^ Tomašegović, Nikola (2022-11-09). „The Many Faces of Yugoslavism: A Case Study of Two Croatian Historians in the Transition from the Habsburg Monarchy to the Yugoslav State”. Historijski zbornik (на језику: енглески). 75 (1): 127—139. ISSN 0351-2193.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 467-473.
- ^ „Branislav Petronijević akademik i najistaknutiji srpski filozof”. vojvodinauzivo.rs (на језику: енглески). 2022-08-10. Приступљено 2024-01-23.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 53-58.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 149-153.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 316-321.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 370.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 357-362.
- ^ „Коча Поповић: Виспрен дух надреалисте у униформи”. BBC News на српском (на језику: српски). 2022-10-20. Приступљено 2024-01-28.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 489-494.
- ^ Nportal (2024-05-20). „KO JE CRVENI KOMANDANT? Jedini Srbin general Crvene armije - Lenjin mu bio zahvalan, stradao od Staljinove ruke (FOTO)”. Nportal (на језику: српски). Приступљено 2024-05-21.
- ^ Milovac, Katarina (2023-01-16). „Najmoćniji Srbin iz senke: Družio se u studentskom domu s Angelom Merkel, radio sa Stivom Džobsom”. NOVA portal (на језику: српски). Приступљено 2024-01-19.
- ^ arhiva, blic (2015-12-18). „Srbin menadžer godine u Nemačkoj”. Blic.rs (на језику: српски). Приступљено 2024-01-19.
- ^ Грујић, Драгослав (17. 10. 2001). „Карићи, Богољуб и браћа”. Време. Архивирано из оригинала 31. 3. 2023. г.
- ^ Zarić, Marija M. (2023-12-25). „Srpska dobrotvorka Marija Trandafil: Svu svoju impozantnu imovinu ostavila Pravoslavnoj crkvi i Matici srpskoj”. Ona.rs. Приступљено 2024-01-17.
- ^ „www.glas-javnosti.co.yu”. arhiva.glas-javnosti.rs. Приступљено 2024-01-17.
- ^ Novaković, Nikola (2022-04-02). „Počast za legendu: Radivoj Korać je peti Srbin u "Kući slavnih"”. N1-RS. Приступљено 2024-01-19.
- ^ Ringier. „Kako je unuk srpskih imigranata postao NBA legenda: Mnogi i dalje tvrde da je najbolji svih vremena”. Sportal (на језику: српски). Приступљено 2024-01-28.
- ^ „Šapićev oproštaj od Ivanovića potresao celu Srbiju: MI SRBI TEK KAD NEKOG IZUBIMO POČNEMO DA GA CENIMO!”. espreso.co.rs (на језику: српски). Приступљено 2024-01-28.
- ^ Dimitrijević, Miodrag (2023-02-03). „Zašto im sada smeta što je Đoković Srbin?”. NOVA portal (на језику: српски). Приступљено 2024-01-19.
- ^ N.N (2016-05-19). „Đoković: Ponosan sam što sam Srbin”. Nezavisne novine (на језику: српски). Приступљено 2024-01-19.
- ^ „Јокић: Добар је тренутак да будеш Србин”. Politika Online. Приступљено 2024-01-28.
- ^ „Bogdanović: Uvek je dobro biti Srbin, posebno danas! - Vesti”. B92.net (на језику: српски). 2023-06-13. Приступљено 2024-01-28.
- ^ „Olimpijski muzej”. olimpijskimuzej.rs. Приступљено 2024-01-19.
- ^ Jocić, Branislav (2016-12-24). „Milorad Čavić za SK: Srbi su stvarno nebeski narod”. N1-RS. Приступљено 2024-01-19.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 62-67.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 47-52.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 77-81.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 154-160.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 202-209.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 343-350.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 130-136.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 544.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 279-284.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 187-193.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 259-264.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 291-297.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 225-231.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 180-186.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 143-148.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 285-290.
- ^ „MOĆNIJI I OD PAŠIĆA! Srpski PREMIJER kome su zavideli domaći, a divili mu se svetski političari”. ISTORIJSKI ZABAVNIK. 2020-03-21. Приступљено 2024-01-19.
- ^ 011info.com <[email protected]>. „Milovan Milovanović Balačko – Jedan od najvažnijih srpskih državnika o kome ne učimo u školi”. 011info - najbolji vodič kroz Beograd. Приступљено 2024-01-19.
- ^ 100 најзнаменитијих Срба 1993, стр. 304-309.
- ^ „INTERVJU Vuk Drašković: Srbin sam, ali u odbrani Crne Gore ja sam Crnogorac”. vijesti.me. Приступљено 2024-01-19.
- ^ Грујић, Драгослав (19. 3. 2003). „Зоран Живковић”. Време. Архивирано из оригинала 6. 4. 2023. г.
- ^ „Priča o Beograđaninu koji je otišao u Severnu Koreju da se ošiša kao Kim Džong Un”. Noizz.rs (на језику: rs). 2017-12-13. Приступљено 2024-01-26.
Литература
[уреди | уреди извор]- Костић, Звонимир, ур. (1993). 100 најзнаменитијих Срба (1. изд.). Београд: Принцип. ISBN 86-82273-01-2. COBISS.SR 54752263.
- Гавриловић, Андра (1990). Знаменити Срби XIX века. Kultura.
- Ирена, Ковачевић, ур. (1996). Ko je ko u Srbiji '96. (1. изд.). Београд: Beograd : Bibliofon-Who's Who, 1996 (Beograd : Skripta internacional). COBISS.SR 146477319.